SADRŽAJ

1. OPĆI DIO

Zakoni, pravilnici, odluke i uredbe koje uređuju izbor u zvanja

Zvanja u koja mogu biti birani djelatnici

2. UVJETI ZA IZBOR U ZVANJA

Uvjeti za izbor u znanstvena zvanja

Uvjeti za izbor u znanstveno–nastavna zvanja

Uvjeti za izbor u umjetničko-nastavna zvanja

Uvjeti za izbor u nastavna zvanja

3. PROCEDURA IZBORA U ZVANJA

Predložak za izvješće o znanstvenoj, nastavnoj i stručnoj djelatnosti

Hodogram izbora u zvanje

Matični odbori

4. PRAVA I OBVEZE NASTAVNIKA

5. FAQ (često postavljena pitanja)

6. ARHIVA

7. DODACI

DODATAK 1. Primjer obrasca za praćenje osobnog statusa i plan razvoja u području znanstvenog rada

UČITELJSKI FAKULTET SVEUČILI TA U RIJECI

VODIČ U POSTUPKU IZBORA U ZVANJA

Jasna Krstović; Darko Lončarić

Rijeka, lipanj 2011. godine.

Izdavać: Učiteljski fakultet Sveučilišta u Rijeci

Za izdavača: dr. sc. Jasna Krstović, red. prof.

Uredili: dr. sc. Jasna Krstović, red. prof. i dr.sc. Darko Lončarć, doc.

Lektor: dr. sc. Emilija Reljac Fajs, viši predavač

Grafička priprema: Ivan Marinović

Recenzenti:

dr. sc. Jasminka Ledić, red. prof.

Veljko Grozdanić, dipl. iur.

ISBN: 978-953-98445-8-3

CIP zapis dostupan u računalnom katalogu Sveučilišne knjižnice Rijeka pod brojem 120922074

Poštovane kolegice i kolege, pred Vama je priručnik pod nazivom Vodič za izbor u zvanja što smo ga pripremili u želji da pružimo kvalitetnu podršku svima koji se u određenom trenutku razvoja svoje akademske karijere nalaze pred izazovom izbora u znanstveno-nastavno, nastavno ili suradničko zvanje. Znanstveno-nastavno napredovanje naša je zakonska obveza. Radi se o važnom i složenom postupku kojeg možemo doživjeti kao svojevrsnog „neprijatelja“ (tromog, ali velikog i zahtjevnog), a „neprijatelja“ je najbolje dobro upoznati prije izazovne bitke za izbor u zvanje koja se u akademskim krugovima, na pojedinačnoj razini, ponavlja otprilike svakih pet godina.

Cilj je ovog priručnika olakšati postupak izbora u zvanja u onom dijelu u kojem nam se činilo da je potpora nedostatna: pojašnjavanjem procedure samog postupka i svih zakonskih i podzakonskih akata kojima je taj postupak uređen. Naime, izbor u zvanje u sustavu visokoškolskog obrazovanja reguliran je brojnim zakonima, pravilnicima i odlukama koji se vrlo često mijenjaju i nadopunjavaju i koje je teško objediniti u lako razumljivu cjelinu. Iz tih razloga željeli smo dati obrise i prikaz odabranih dijelova pravne regulative kojom je uređen postupak biranja u zvanja, posebice u ustanovama koje su naglašeno interdisciplinarne poput Učiteljskog fakulteta na kojem radimo.

Kao i svaki odabir, i ovaj naš nije potpun, niti cjelovit i napravljen je prema osobnom iskustvu prolaženja kroz izbore u zvanja. Pri tome nam je postalo jasno od kolike je važnosti imati pravovremenu i kvalitetnu informaciju o pravilima, postupku i kriterijima za izbor u zvanja.

Dobra priprema je više od polovice uspjeha, pa stoga ovaj priručnik sadrži neke temeljne i opće informacije, ali i neke detaljnije informacije u onim segmentima za koje smo procijenili da su od osobite važnosti pri izboru u zvanja. Pritom držimo posebno važnim istaći da se radi o tekstu koji su pripremili sveučilišni nastavnici za sveučilišne nastavnike. Budući da se u proceduri provođenja izbora u zvanja u osnovi radi o postupcima koji su temeljeni u pravnoj znanosti, neophodno je naglasiti stav autora Vodiča: nitko se ne bi trebao upuštati u „avanturu“ izbora u zvanje bez konzultacije s pravnikom koji mu može pomoći da odluku utemelji na svim važećim odredbama zakona, odluka i pravilnika. Priručnik, dakle, nije osmišljen tako da može u potpunosti zamijeniti kompetentni pravni savjet, mada je rađen u konzultacijama s pravnom službom našeg Fakulteta, na čemu posebno zahvaljujemo tajniku Veljku Grozdaniću, dipl.iur. Iz tih razloga ovaj priručnik ne može, niti smije, biti jedini izvor informacija za svaki pojedinačni slučaj biranja u zvanja (jer sve pojedinosti i specifičnosti konkretnog slučaja ne možemo ni obuhvatiti ni predvidjeti).

Strukturu priručnika čini nekoliko važnih cjelina. Na početku je iznesen prikaz svih relevantnih i aktualnih zakona, pravilnika i odluka te njihovih izmjena i dopuna. U prvim poglavljima priručnika izdvojeni su dijelovi Zakona o znanosti i visokom obrazovanju koji odgovaraju na brojna temeljna pitanja: tko je prema zakonu znanstvenik, koja su suradnička, znanstvena, znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna ili nastavna zvanja, kakva je procedura izbora i koji su uvjeti izbora koje propisuje Zakon, koja su prava i obveze djelatnika biranih u navedena zvanja.

S obzirom na to da zakon nije detaljno propisao uvjete za izbor u zvanja, već je to prepustio odluci Nacionalnog vijeća za znanost i odluci Rektorskog zbora, u narednom poglavlju su preneseni detaljni uvjeti Nacionalnog vijeća za znanost za biranje u znanstveno zvanje i to po područjima znanosti, koja su uglavnom zastupljena na interdisciplinarnom Učiteljskom fakultetu.

Biranje u znanstveno zvanje preduvjet je biranju u znanstveno-nastavno zvanje pa su u narednom poglavlju popisani uvjeti Rektorskog zbora koji povrh uvjeta za izbor u znanstveno zvanje propisuju koje sve nastavne i stručne djelatnosti morate zadovoljiti da bi bili birani u docenta, izvanrednog profesora, redovnog profesora ili redovnog profesora u trajnom zvanju.

S obzirom na to da Učiteljski fakultet uz znanstvena područja obuhvaća i područje umjetnosti, dan je i prikaz uvjeta za biranje u umjetničko-nastavna zvanja docenta, izvanrednog profesora, redovnog profesora i redovnog profesora u trajnom zvanju.

Na učiteljskim fakultetima, zbog povijesti stručnih studija i organizacijskih oblika djelovanja kroz visoke škole, radi velik broj djelatnika biranih u nastavna zvanja, pa su, stoga, prikazani i uvjeti za biranje u nastavna zvanja (objedinjeno: uvjeti iz Zakona i uvjeti koje je propisao Rektorski zbor.)

Kako bismo unijeli malo živosti u precizne pravne formulacije tekstova preuzetih iz zakona, odluka i pravilnika, proželi smo ih posebno istaknutim pitanjima o kojima mnogi razmišljaju tijekom postupka izbora u zvanje. Za mnoga pitanja nismo našli odgovor u Narodnim novinama, pa smo ta pitanja i odgovore objedinili u završnom poglavlju napravljenom i nazvanom po uzoru na praksu, učestalu na Internet stranicama: FAQ („Frequently Asked Questions“) ili Često postavljena pitanja.

Drage kolegice i kolege, nadamo se da će ovaj Vodič ispuniti svoju svrhu tako što će Vam pomoći u Vašem znanstvenom napredovanju. Ukoliko će u tom velikom uspjehu biti imalo našeg doprinosa, unaprijed se radujemo zajedno s Vama. Sretno!

dr.sc. Jasna Krstović, redovni profesor

dr.sc. Darko Lončarić, docent

1. OPĆI DIO

Zakoni, pravilnici, odluke i uredbe koje uređuju izbor u zvanja

U ovom poglavlju prikazan je odabir zakona, pravilnika, odluka i uredbi koje reguliraju izbor u zvanja. Važno je napomenuti da u ovaj prikaz nisu uvršteni svi dokumenti koji mogu biti relevantni za konkretan izbor u zvanje svakog pojedinog djelatnika. Prikaz može poslužiti samo kao orijentir pri procjeni djelatnika koje uvjete mora zadovoljiti pri izboru u zvanje na izrazito interdisciplinarnim fakultetima poput Učiteljskog fakulteta.

U ovoj publikaciji ne navodimo bibliografski popis izvora koji su dostupni preko linkova na Internet stranice upravo zbog vrlo promjenjive materije koja je važeća u trenutku objavljivanja Vodiča, ali uskoro može biti nadopunjena ili zamijenjena novim zakonima i pravilnicima.

ZAKON O ZNANOSTI I UPISNIK ZNANSTVENIKA

Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (NN9 “Narodne novine” broj: 123/03, 198/03, 105/04, 174/04 46/07 i 45/09) Urednički pročišćeni tekst iz 2009: (link).

Pravilnik o upisniku znanstvenika 72/04 (1475; 2883) (link)

- Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o upisu znanstvenika 101/04 (1967; 3478) Reguliranje izvoda iz upisnika (link)

- Pravilnik o izmjeni Pravilnika o Upisniku znanstvenika 82/10 (2346) Brisanje članka 6 (link)

IZBOR U ZNANSTVENA ZVANJA

Pravilnik o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja 84/05 (1633; 8902) (Link)

- Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja 100/06; promjene Č1t1 Prirodne z. (link)

- Pravilnik o izmjeni Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja 138/06; promjene Č1t1 Prirodne z. (link)

- Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-II-33/2006 od 4. travnja 2007. 42/07 Ukinuta odredba iz prirodnih znanosti č1t3 (link)

- Pravilnik o dopuni Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja promjene 12/07 Č1stavak1.2 Prirodne z. (link)

- Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja promjena – dodatak uvjeta za interdisciplinarno područje 71/10 (2148; 135) (link)

- Pravilnik o izmjenama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja – promjena: novi popis A1 i A2 časopisa za humanističke znanosti 38/11 (920) (link)

IZBOR U ZNANSTVENO-NASTAVNA ZVANJA

Povrh uvjeta za izbor u znanstvena zvanja!

Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna zvanja 106/06 (2376; 7275?) (Link)

Odluka o obliku i načinu provedbe nastupnog predavanja za izbor u znanstveno-nastavna zvanja, umjetničko-nastavna i nastavna zvanja 129/05 (2397; 10927) (Link)

IZBOR U UMJETNIČKO-NASTAVNA ZVANJA

Pravilnik o uvjetima za izbor u umjetničko-nastavna zvanja 86/10 (2434) (Link). Ukida istoimeni pravilnik iz 2008. (131/08)

IZBOR U NASTAVNA ZVANJA

Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja 106/06 (2375; 7273) (link)

- Odluka o izmjeni i dopuni Odluke o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja 85/07 (2603; 6784) Dodatak za “strane jezike” i za “tjelesnu i zdravstvenu kulturu” (link)

- Odluka o izmjeni i dopuni Odluke o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja 128/08 (3676; 49) Znatna promjena popisa uvjeta i povećanje minimalnog broja uvjeta koje treba zadovoljiti (link)

Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u umjetničko-nastavna i nastavna zvanja u području umjetnosti 106/06 (2377; 7276) (Link) (srpanj, 2006; 2377; Rektorski zbor).

- Ispravak (127/06) Stupanje na snagu i prestanak važenja ranije odluke (Link)

NASTUPNO PREDAVANJE

Odluka o obliku i načinu provedbe nastupnog predavanja za izbor u znanstveno-nastavna zvanja, umjetničko-nastavna i nastavna zvanja 129/05 (2397; 10927) (link)

POPIS ZNANSTVENIH PODRUČJA, POLJA I GRANA

Pravilnik o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama 118/09 (2929; 72) (link)

PROPISI SVEUČILI TA U RIJECI (BIRANJA U ZVANJA)

Pravilnik o postupku izbora nastavnika, znanstvenika i suradnika u zvanja i na odgovarajuća radna mjesta na Sveučilištu u Rijeci (Senat Sveučilišta u Rijeci, 2006) (link)

Zvanja u koja mogu biti birani djelatnici

S ciljem lakšeg snalaženja u složenom tekstu zakona i pravilnika te s ciljem pojašnjenja našeg odabira pojedinih odlomaka, u ovom prikazu koristit ćemo se specifičnim motivacijskim pitanjima kao podnaslovima pojedinih odlomaka. Ukoliko nije drugačije naznačeno, odgovori na pitanja postavljena u ovom poglavlju preuzeti su iz Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Izbor u znanstveno zvanje preduvjet je izboru u znanstveno-nastavno zvanje i ta dva postupka bi, u pravilu, trebala biti odvojena.

ZNANSTVENA ZVANJA

Tko je prema zakonu znanstvenik?

Znanstvenici u smislu ovoga Zakona su osobe koje su sukladno ovom Zakonu izabrane u odgovarajuća znanstvena zvanja i upisane u Upisnik znanstvenika.

Koja su znanstvena zvanja?

Znanstvena zvanja su:

znanstveni suradnik,

- viši znanstveni suradnik i

- znanstveni savjetnik.

Instituti i druge znanstvene organizacije svojim istaknutim umirovljenim znanstvenim savjetnicima mogu, bez provođenja javnog natječaja, dodijeliti počasno znanstveno zvanje zaslužni znanstvenik.

Tko može biti izabran u znanstvena zvanja?

2. Za znanstvenog suradnika može biti izabran istraživač koji ima doktorat znanosti i znanstvene radove koji ga afirmiraju kao priznatog znanstvenika.

3. Za višega znanstvenog suradnika može biti izabran istraživač koji ima doktorat znanosti i znanstvene radove koji predstavljaju značajan doprinos znanosti.

4. Za znanstvenog savjetnika može biti izabran istraživač koji ima doktorat znanosti i znanstvene radove kojima je značajno unaprijedio znanost, pri čemu će se posebno cijeniti međunarodna afirmacija znanstvenika i međunarodna priznatost njegova znanstvenog rada, odnosno njegov značaj u okviru nacionalnih sadržaja.

Tko propisuje detaljne uvijete za izbor u znanstvena zvanja?

5. Nacionalno vijeće za znanost pravilnikom koji se objavljuje u »Narodnim novinama« detaljnije propisuje uvjete za izbor u znanstvena zvanja (vrsta i broj znanstvenih radova, vrednovanje radova i sl.) sukladno stavcima 2.-4. ovoga članka, na temelju kojih matični odbori i povjerenstva za ocjenu rada znanstvenika ocjenjuju sveukupnu znanstvenu djelatnost pristupnika, vodeći računa o posebnostima pojedinih znanstvenih i umjetničkih područja te pojedinih znanstvenih polja i interdisciplinarnih područja.

Izvatke iz navedenog pravilnika možete vidjeti u poglavlju o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja.

POSTUPAK IZBORA U ZNANSTVENA ZVANJA

Tko pokreće i kako se pokreće postupak?

Članak 33.

2. Znanstveno zvanje stječe se na temelju postupka koji zahtjevom za izbor pokreće osoba koja smatra da ispunjava uvjete za izbor u određeno znanstveno zvanje. Postupak može pokrenuti i znanstvena organizacija s kojom pristupnik ima ugovor o radu.

3. Zahtjev za izbor u znanstveno zvanje podnosi se znanstvenoj organizaciji ovlaštenoj za provođenje dijela postupka izbora. (...)

4. Ukoliko nijedna znanstvena organizacija nije ovlaštena za provođenje dijela postupka izbora u pojedino znanstveno zvanje u određenom znanstvenom ili umjetničkom polju ili interdisciplinarnom znanstvenom ili umjetničkom području, a matični odbor za to polje ili interdisciplinarno područje nije imenovan, postupak izbora provodi odgovarajuće područno znanstveno ili umjetničko vijeće. Ako nijedno područno znanstveno ili umjetničko vijeće nije ovlašteno za provođenje postupka, postupak izbora provodi Nacionalno vijeće za znanost.

Koji je tijek i vremenik postupka?

Članak 35.

1. Zahtjev za izbor u znanstveno zvanje podnosi se ovlaštenoj znanstvenoj organizaciji, zajedno s dokazima o ispunjavanju uvjeta za izbor u određeno zvanje.

2. Ovlaštena znanstvena organizacija, u roku trideset dana od dana primitka zahtjeva za izbor u znanstveno zvanje, imenuje stručno povjerenstvo. Stručno povjerenstvo se sastoji od najmanje tri člana koji moraju biti u istom ili višem znanstvenom zvanju s obzirom na ono za koje se traži izbor.

3. Stručno povjerenstvo ocjenjuje jesu li ispunjeni uvjeti za izbor te predlaže da se pristupnik izabere ili ne izabere u znanstveno zvanje. Stručno povjerenstvo svoje izvješće podnosi u roku od trideset dana od dana imenovanja.

4. Na temelju izvješća stručnog povjerenstva i odluke stručnog tijela iz članka 34. stavka 3. ovoga Zakona, organizacija u roku od trideset dana daje mišljenje i prijedlog nadležnom matičnom odboru.

5. Matični odbor u roku od šezdeset dana potvrđuje ili ne potvrđuje mišljenje i prijedlog organizacije. Propuštanje navedenog roka ne može rezultirati stjecanjem zvanja.

7. Matični odbor neće potvrditi mišljenje i prijedlog ovlaštene znanstvene organizacije ako:

1. smatra da su oni doneseni protivno uvjetima za izbor

2. nisu u suglasnosti s podnesenim dokazima o ispunjavanju uvjeta

3. dođe do bitne povrijeđenosti postupka provođenja izbora.

10. Matični odbor će u roku petnaest dana, bez odlaganja, odluku o izboru (pozitivnu ili negativnu) dostaviti pristupniku i znanstvenoj organizaciji koja je provodila postupak izbora, a pozitivnu odluku o izboru u znanstveno zvanje dostaviti Ministarstvu radi upisa u Upisnik znanstvenika. Izvod iz Upisnika dostavlja se podnositelju zahtjeva.

Rokovi u postupku izbora i posljedice prekoračenja (Članak 36.):

1. Rokovi u postupku izbora u znanstveno zvanje iz članka 35. ovoga Zakona ne teku u razdobljima od 15. srpnja do 31. kolovoza te od 20. prosinca do 7. siječnja.

2. U slučaju neopravdanoga znatnog prekoračenja roka, po pritužbi pristupnika ili znanstvene organizacije u kojoj je pristupnik zaposlen, matični odbor može preuzeti postupak izbora i sam ga provesti. (...)

Trajnost i prestanak zvanja

1. Znanstveno zvanje je trajno, a prestaje prelaskom u više zvanje ili njegovim oduzimanjem.

2. Znanstveno zvanje može se oduzeti:

1. ako se pojave činjenice i dokazi iz kojih proizlazi da u trenutku izbora u znanstveno zvanje pristupnik nije ispunjavao propisane uvjete za izbor

2. ako se utvrdi da znanstveni radovi na temelju kojih je znanstvenik izabran u znanstveno zvanje predstavljaju plagijat ili da su istraživanja na kojima se temelje krivotvorena

3. u slučajevima teških povreda etičkog kodeksa.

ZVANJA NA SVEUČILI TIMA I FAKULTETIMA

Na znanstveno-nastavnim ustanovama djelatnici se biraju u znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna, nastavna, suradnička i stručna zvanja. S obzirom na to da je preduvjet za biranje u znanstveno-nastavno zvanje (npr. docenta) izbor u znanstveno zvanje (za docenta to je izbor u znanstveno zvanje znanstvenog suradnika), potrebno je pregledati u ostalim poglavljima ovog priručnika postupak i uvjete za izbor u znanstvena zvanja.

Koja su zvanja na znanstveno-nastavnim ustanovama (sveučilišta, fakulteti, odjeli...)?

1. Znanstveno-nastavna i umjetničko-nastavna zvanja su docent, izvanredni profesor i redoviti profesor.

2. Znanstveno-nastavna zvanja u znanstvenoj komponenti odgovaraju znanstvenim zvanjima kako slijedi:

1. docent – znanstvenom suradniku

2. izvanredni profesor – višem znanstvenom suradniku

3. redoviti profesor – znanstvenom savjetniku.

3. Nastavna zvanja su predavač, viši predavač, profesor visoke škole, lektor, viši lektor, umjetnički suradnik i viši umjetnički suradnik.

4. Suradnička zvanja su asistent i viši asistent.

5. Stručna zvanja su stručni suradnik, viši stručni suradnik i stručni savjetnik.

(...)

1. Počasno znanstveno-nastavno ili umjetničko-nastavno zvanje je professor emeritus.

2. Počasno zvanje professor emeritus dodjeljuje sveučilište bez provođenja javnog natječaja zaslužnim redovitim profesorima u mirovini koji su se svojim znanstvenim ili umjetničkim radom posebno istakli i ostvarili međunarodnu reputaciju.

(...)

3. Suradnici na sveučilištu biraju se sukladno statutu visokog učilišta pod uvjetima predviđenim člankom 43. ovoga Zakona (link).

(...)

2. Uvjete za izbor u suradničko zvanje asistenta i na odgovarajuće radno mjesto propisuju veleučilište i visoka škola svojim statutom.

(...)

U stručna zvanja i na odgovarajuća radna mjesta na visokim učilištima mogu se izabrati osobe radi provođenja znanstvenih i stručnih projekata sukladno članku 44. ovoga Zakona, pod uvjetima i u postupku predviđenom statutom visokog učilišta.

POSTUPAK IZBORA U ZNANSTVENO-NASTAVNA, UMJETNIČKO-NASTAVNA, NASTAVNA, SURADNIČKA I STRUČNA ZVANJA

Kakav je postupak izbora u znanstveno-nastavna i umjetničko-nastavna zvanja?

1. Na sveučilištu, odnosno njegovim sastavnicama, putem javnog natječaja provode se izbori u znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i suradnička zvanja te nastavna zvanja predavača, višeg predavača, lektora, višeg lektora, umjetničkog suradnika i višega umjetničkog suradnika, kao i stručna zvanja, sukladno ovom Zakonu (...)

(...)

1. Postupak izbora u znanstveno-nastavna i umjetničko-nastavna zvanja i odgovarajuća radna mjesta provodi sveučilište, odnosno sastavnica sveučilišta, sukladno statutu i uz odgovarajuću primjenu članka 35. i 36. ovoga Zakona, na temelju javnog natječaja koji se objavljuje u »Narodnim novinama«, dnevnom tisku i na INTERNET stranici visokog učilišta.

2. Natječaj koji se raspisuje za izbor u isto ili više znanstveno-nastavno zvanje i radno mjesto zbog isteka roka, na koji je zaposlenik izabran u prethodnom natječaju, raspisuje se najkasnije tri mjeseca prije isteka roka. Posebnom odlukom vijeća visokog učilišta i uz suglasnost zaposlenika natječaj može biti raspisan i ranije od godine dana prije isteka roka, na koji je zaposlenik izabran, ali ne prije nego što isteknu tri godine od njegovoga prvog izbora na radno mjesto s tim zvanjem.

Natječaj za ponovni izbor u zvanje i odgovarajuće radno mjesto redovitog profesora (trajno zvanje) raspisuje se najranije šest mjeseci prije isteka roka od pet godina od prvog izbora.

to se događa ako prije izbora u znanstveno-nastavno zvanje nemam potrebno znanstveno zvanje?

3. Ako neki od pristupnika nema potrebno znanstveno zvanje, prilikom izbora u znanstveno-nastavno zvanje provodi se i izbor u znanstveno zvanje uz odgovarajuću primjenu članka 35. ovoga Zakona. Nakon obavljenog izbora u znanstveno zvanje svih pristupnika koji za to ispunjavaju uvjete, sveučilište, sukladno statutu, nakon razmatranja uvjeta Rektorskog zbora iz članka 93. stavka 1. ovoga Zakona, u roku od 60 dana u znanstveno-nastavno zvanje i na radno mjesto izabire pristupnika koji u najvećoj mjeri udovoljava uvjetima natječaja. Svi pristupnici obavješćuju se o rezultatima natječaja u roku od 15 dana od dana njegova dovršetka.

to će se dogoditi ako po isteku natječajnog postupka ne budem izabran u zvanje?

4. Ako je u natječajnom postupku izabrana druga osoba, zaposleniku koji je do tada radio na tom radnom mjestu ponudit će se drugo radno mjesto ili će mu se, u nedostatku istog, otkazati ugovor o radu.

5. Ako na natječaj iz stavka 1. ovoga članka zaposlenik ne podnese prijavu ili ne bude izabran zbog neispunjavanja uvjeta za ponovni izbor, pokrenut će se postupak redovitog osobno uvjetovanog otkaza ugovora o radu, bez obveze ponude drugoga radnog mjesta.

Kakav je postupak izbora u nastavna i stručna zvanja?

1. Na veleučilištu i visokoj školi nastavnici se biraju u nastavna zvanja i na radna mjesta koja odgovaraju tim zvanjima. Iznimno, u slučajevima iz stavka 2. ovoga članka, osobe se biraju u nastavna zvanja i na sveučilištu. Na veleučilištu i visokoj školi nema radnih mjesta koja odgovaraju znanstveno-nastavnim zvanjima, ali nastavu u svom zvanju mogu izvoditi nastavnici izabrani u znanstveno nastavna ili naslovna zvanja na sveučilištu.

2. Na sveučilištu, fakultetu i umjetničkoj akademiji izbor u nastavna zvanja obavlja se prema njihovom statutu u slučaju ako izvode stručni studij za potrebe toga studija, kao i ako je riječ o predmetu koji ne zahtijeva znanstveni pristup, ili na umjetničkoj akademiji za potrebe korepeticije i druge suradnje u obrazovnom procesu.

(...)

1. Postupak izbora u nastavna i stručna zvanja te odgovarajuća radna mjesta provodi visoko učilište sukladno statutu, na temelju javnog natječaja koji se objavljuje u »Narodnim novinama«, dnevnom tisku i na INTERNET stranici visokog učilišta.

2. Natječaj koji se raspisuje za izbor u isto ili više nastavno, odnosno stručno, zvanje i radno mjesto zbog isteka roka, na koji je zaposlenik izabran u prethodnom natječaju, raspisuje se najkasnije tri mjeseca prije isteka roka. Posebnom odlukom stručnog vijeća visokog učilišta, i uz suglasnost zaposlenika, natječaj može biti raspisan i ranije od godine dana prije isteka roka na koji je zaposlenik izabran, ali ne prije nego što isteknu tri godine od prethodnog izbora. Natječaj za ponovni izbor u zvanje i odgovarajuće radno mjesto profesora visoke škole (trajno zvanje) raspisuje se najranije šest mjeseci prije isteka roka od pet godina od prvog izbora.

3. Stručno vijeće visokog učilišta najkasnije 90 dana od zaključenja natječaja izabire u nastavno ili stručno zvanje i na odgovarajuće radno mjesto onog pristupnika koji u najvećoj mjeri udovoljava uvjetima natječaja i uvjetima Rektorskog zbora i uvjetima iz članka 98. ovoga Zakona. Svi pristupnici obavješćuju se o rezultatima natječaja u roku 15 dana od dana njegova dovršetka.

4. Ako je u natječajnom postupku izabrana druga osoba, zaposleniku koji je do tada radio na tom radnom mjestu ponudit će se drugo radno mjesto ili će mu se u nedostatku istoga otkazati ugovor o radu.

5. Ako na natječaj iz stavka 1. ovoga članka zaposlenik ne podnese prijavu ili ne bude izabran zbog neispunjavanja uvjeta za ponovni izbor, pokrenut će se postupak redovitog osobno uvjetovanog otkaza ugovora o radu, bez obveze ponude drugoga radnog mjesta.

KOJI SU UVJETI ZA IZBOR U ZNANSTVENO-NASTAVNA ZVANJA?

1. U znanstveno-nastavno zvanje može biti izabrana osoba koja je upisana u Upisnik znanstvenika iz članka 23. ovoga Zakona sa znanstvenim zvanjem stečenim u odgovarajućem polju, ili koja ispunjava uvjete za stjecanje toga znanstvenog zvanja i uvjete u pogledu obrazovnoga, nastavnog i stručnog rada koje propisuje Rektorski zbor, ako ima potrebne psihofizičke osobine kao i druge uvjete propisane statutom sveučilišta. Znanstveno-nastavna zvanja upisuju se u upisnik iz članka 23. ovoga Zakona.

2. Pristupnik može biti izabran u znanstveno-nastavno zvanje ako ispunjava uvjete za izbor u odgovarajuće znanstveno zvanje kako slijedi:

- docenta: znanstveni suradnik, viši znanstveni suradnik ili znanstveni savjetnik

- izvanrednog profesora: viši znanstveni suradnik ili znanstveni savjetnik

- redovitog profesora: znanstveni savjetnik.

3. Uvjeti Rektorskog zbora iz stavka 1. ovoga članka objavljuju se u »Narodnim novinama«.

4. Način provjere ispunjavanja tih uvjeta te psihofizičkih osobina propisuje se statutom ili drugim općim aktom sveučilišta.

5. Ako je izbor u zvanje redovitog profesora izvršen u nekoj od sastavnica sveučilišta, senat Sveučilišta, na kojemu je pokrenut postupak izbora, potvrđuje izbor.

Napomena: Detaljni uvjeti za izbor u znanstveno zvanje i upis u Upisnik znanstvenika nalaze se u poglavljima Znanstvena zvanja i Uvjeti za izbor u znanstvena zvanja. Navedeni uvjeti Rektorskog zbora nalaze se u poglavlju Uvjeti za izbor u znanstveno-nastavna zvanja.

KOJI SU UVJETI ZA IZBOR U UMJETNIČKO-NASTAVNA ZVANJA?

1. Za izvođenje nastave predmeta iz područja koje može izvoditi samo umjetnik, nastavnici se biraju u umjetničko-nastavna zvanja i na odgovarajuća radna mjesta. U umjetničko-nastavna zvanja biraju se osobe koje su ostvarile umjetnička dostignuća koja svojim značajem odgovaraju uvjetima za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto. Umjetničko-nastavna radna mjesta u svemu su izjednačena sa znanstveno-nastavnim radnim mjestima i odredbe ovoga Zakona koje se odnose na znanstveno-nastavna radna mjesta na odgovarajući se način primjenjuju i na umjetničko-nastavna radna mjesta.

2. Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje pobliže određuje uvjete za izbor nastavnika iz stavka 1. ovoga članka na način da se publikacije potrebne za izbor na znanstveno–nastavna radna mjesta na odgovarajući način zamjenjuju javnim nastupima, izložbama ili drugim oblicima javnog umjetničkog djelovanja.

KOJI SU UVJETI ZA IZBOR U NASTAVNO ZVANJE I RADNO MJESTO PREDAVAČA, VI EG PREDAVAČA I PROFESORA VISOKE  KOLE?

3. U nastavno zvanje predavača i odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana osoba koja ima završen diplomski studij ili stručni specijalistički studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor za sveučilište, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, najmanje tri godine radnog iskustva u struci, pozitivno ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavnicima i studentima, ako se prvi put izabire na nastavno radno mjesto, te ispunjene uvjete propisan statutom visokog učilišta.

4. U nastavno zvanje višeg predavača i odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana osoba koja ima završen diplomski studij ili stručni i specijalistički studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor za sveučilište, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, objavljene stručne radove, najmanje pet godina rada u struci, pozitivno ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavnicima i studentima, ako se prvi put izabire na nastavno radno mjesto, te ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

5. U zvanje profesora visoke škole i na odgovarajuće radno mjesto na veleučilištu ili visokoj školi može biti izabrana osoba s doktoratom, ispunjenim nužnim uvjetima koje propisuje Vijeće veleučilišta i visokih škola, izvedenim značajnijim projektima, objavljenim radovima koji su znatno unaprijedili struku ili novim radovima nakon izbora na radno mjesto višeg predavača, najmanje osam godina radnog iskustva u struci, pozitivno ocijenjenim nastupnim predavanjem pred nastavnicima i studentima, ako se prvi put izabire na nastavno radno mjesto, te ispunjenim uvjetima propisanim od veleučilišta ili visoke škole.

KOJI SU UVJETI ZA IZBOR U NASTAVNO ZVANJE I RADNO MJESTO LEKTORA I VI EG LEKTORA?

6. U zvanje lektora i na odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana osoba koja ima završen diplomski studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, objavljene stručne radove, najmanje tri godine radnog iskustva u struci te ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

7. U zvanje višeg lektora i na odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana osoba koja ima završen diplomski studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, objavljene stručne radove, najmanje pet godina radnog iskustva u struci te ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

KOJI SU UVJETI ZA IZBOR U NASTAVNO ZVANJE I RADNO MJESTO UMJETNIČKOG SURADNIKA I VI EG UMJETNIČKOG SURADNIKA?

8. U zvanje umjetničkog suradnika i na odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana osoba koja ima završen diplomski umjetnički studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, dokazanu umjetničku djelatnost, najmanje pet godina radnog iskustva u struci te ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

9. U zvanje višega umjetničkog suradnika i na odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana osoba koja ima završen diplomski umjetnički studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, dokazanu umjetničku djelatnost, najmanje deset godina radnog iskustva u struci te ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

2. UVJETI ZA IZBOR U ZVANJA

Uvjeti za izbor u znanstvena zvanja

Većina informacija u sljedećim poglavljima preuzeta je iz Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (Narodne novine 84/05) i iz relevantnih izmjena i dopuna toga pravilnika prikazanih u poglavlju o zakonima, pravilnicima i odlukama koje uređuju izbor u zvanja. Za prikaz su izabrana područja znanosti u koja se često biraju djelatnici na interdisciplinarnim ustanovama poput učiteljskih fakulteta.

Odmah na početku treba istaknuti Članak 2. koji vrijedi za sva područja znanosti i glasi: Publikacije koje nemaju ISBN oznaku (za monografske publikacije ili zbornike radova) ili ISSN broj (za periodiku) ne uzimaju se u obzir za vrednovanje znanstvenog rada.

I. PRIRODNE ZNANOSTI, 1.2. MATEMATIKA

Prema izmjeni i dopuni: Pravilnik o izmjeni Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja, Narodne novine 138/06;

Za izbor u znanstvena zvanja pristupnici moraju prikupiti broj bodova naveden u stupcima A, B i C prema sljedećoj tablici:

U stupcu A po jedan bod donosi svaki znanstveni rad objavljen u časopisu s međunarodnom recenzijom. Najmanje dvije trećine radova navedenih u stupcu A moraju biti matematički radovi objavljeni u časopisu koji je na popisu časopisa u SCIE ili Mathematical Reviews »cover-to-cover« (za radove iz matematičkog računarstva dopušten je i popis INSPEC*). Pri tome za izbor u znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika pristupnik mora biti u barem 2 od tih 2/3 članaka jedini autor.

U stupcu B po jedan bod donosi svaki članak objavljen u časopisu s popisa SCIE. Za izbor u zvanje znanstveni suradnik bit će potreban jedan ovakav rad ako je na popisu »SCIEMathematics«, a dva rada ako su na drugim popisima SCIE časopisa.

U stupcu C broj bodova dobiva se kao zbroj umnožaka nN po svim matematičkim znanstvenim radovima objavljenim u časopisima koji su na popisu SCIE ili Mathematical Reviews »cover-to-cover« (za radove iz matematičkog računarstva dopušten je i popis INSPEC*).

Za pojedini članak broj N jednak je broju stranica članka koji se u slučaju k > 1 koautora dijeli sa k – 1, pri čemu je za članke u časopisima koji nisu na popisu SCIE broj stranica ograničen na 10. Nadalje, za pojedini članak broj n jednak je:

1. Kvocijentu faktora odjeka časopisa i medijana ukoliko je članak objavljen u časopisu na popisu SCIE i ukoliko je taj kvocijent barem 0,5; medijan je faktor odjeka časopisa koji je na sredini odgovarajuće tzv. »master-liste« SCIE časopisa; faktori odjeka i medijani određuju se prema posljednjim objavljenim podatcima;

2. 0,5; ukoliko je članak objavljen u časopisu s popisa SCIE, a kvocijent iz (a) je manji od 0,5;

3. 0,3; ukoliko je članak objavljen u časopisu koji nije na popisu SCIE.

V. DRU TVENE ZNANOSTI

1. Za izbor u znanstvena zvanja pristupnici moraju imati objavljene znanstvene radove (a2), te posebno radove objavljene u međunarodno priznatim časopisima i publikacijama (a1) i to u ukupnom broju prema sljedećoj strukturi:

2. Međunarodno priznatim časopisom i publikacijom (a1) smatra se časopis i publikacija s barem jednom od ovih značajki:

1. ima međunarodno uredništvo i inozemne recenzente

2. časopis ili publikacija zastupljena je u jednoj od baza podataka koju svake godine na prijedlog Područnog vijeća za društvene znanosti potvrđuje Nacionalno vijeće za znanost.

3. Znanstvenim radom smatra se:

1. članak objavljen u časopisu i kategoriziran kao originalni znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje

2. poglavlje u knjizi

3. rad u zborniku sa znanstvenog skupa, ako je objavljen u cjelini.

4. Knjiga se vrednuje kao tri rada u odgovarajućoj kategoriji ako:

1. većim dijelom sadržaja monografski obuhvaća znanstveno područje u kojem se vrši izbor pristupnika

2. ima recenzije od najmanje dva recenzenta upisana u registar znanstvenika ili od recenzenata iz inozemstva koji svojstvo znanstvenika imaju na temelju propisa svoje države.

5. Udio doprinosa pojedinih autora u objavljenim znanstvenim radovima računa se na sljedeći način:

- do tri autora: 100%

- četiri ili pet autora: 50%

- šest i više autora: 100/N% (N = broj autora).

6. Najviše jedan rad prihvaćen za objavljivanje može se priznati kao da je objavljen, ali samo uz potvrdu uredništva časopisa ili publikacije da je recenziran i da je prihvaćen za objavljivanje.

VI. HUMANISTIČKE ZNANOSTI

Za izbor u znanstveno zvanje pristupnik mora imati objavljene radove u međunarodnim, stranim ili s njima izjednačenim domaćim časopisima (a1), a može imati dio i u drugim vrijednim domaćim znanstveno-stručnim časopisima (a2), (ti radovi mogu zamijeniti samo dio radova u ukupnome zbroju). Za zvanja višega znanstvenog suradnika i znanstvenog savjetnika očekuje se i jedna, odnosno dvije knjige (a3).

Znanstveni suradnik

Očekivanje:

Doktorat i najmanje dva znanstvena rada u časopisima na međunarodnoj razini (a1), tri rada ukupno (a1 + a2).

Uvjet: 16 bodova.

Viši znanstveni suradnik

Očekivanje:

Knjiga (a3) i najmanje dva znanstvena rada u časopisima na međunarodnoj razini (a1), četiri rada ukupno (a1 + a2).

Uvjet: (16) + 18 bodova.

Znanstveni savjetnik

Očekivanje:

Knjiga (a3) i najmanje tri znanstvena rada u časopisima na međunarodnoj razini (a1), pet radova ukupno (a1 + a2).

Uvjet: (16 + 18) + 20 bodova.

Ako pristupnik očito zadovoljava očekivane uvjete, stručno povjerenstvo ne mora bodovati radove.

No ako pristupnik zadovoljava po broju radova, ali ne i po opsegu ili vrsnoći, na to stručno povjerenstvo mora upozoriti.

S druge strane, ako pristupnik ne zadovoljava po očekivanu broju radova (npr. ako pristupnik za zvanje znanstvenoga savjetnika nema dvije knjige), predlaže se formula po kojoj se može izračunati jesu li mu radovi istovrijedni (ekvivalentni) očekivanima.

Očekivani se radovi mogu zamijeniti ekvivalentnim radovima, tj. radovima koji prema općim načelima nose isti broj bodova.

Knjige se također trebaju vrednovati po vrsnoći (očekuje se npr. da udžbenik bude pregledni rad, a ne izvorni znanstveni rad; rječnik, gramatika ili kritičko izdanje mogu biti izvorni znanstveni radovi, ali češće su pregledni ili stručni radovi; radovi u katalogu izložbe ili zborniku mogu biti stručni, ali mogu biti i znanstveni).

U slučaju da veći broj autora potpisuje rad, opseg će se pri bodovanju računati ovako: do dva autora 100%, do tri autora 75%, do četiri autora 50%, od pet autora opseg se dijeli brojem autora.

Radovi se navode i ocjenjuju kumulativno (no stečena se prava ne ukidaju) i od posljednjega izbora.

OPĆA NAČELA – ELEMENTI ZA FORMULU VRIJEDNOSTI (ILI ISTOVRIJEDNOSTI) U BODOVIMA

Opseg rada (O):

Jedan autorski arak teksta (računa se da obuhvaća 16×1.800 slovnih mjesta) vrednovat će se kao jedinica opsega ovako:

- Matični odbor za filologiju: 1 bod (znanost o književnosti), 2 boda (jezikoslovlje, filologija u užem smislu)

- Matični odbor za filozofiju i teologiju: 1,5 bodova

- Matični odbor za povijest, povijest umjetnosti, znanost o umjetnosti, arheologiju, etnologiju i antropologiju: 1 bod.

Mjesto objavljivanja (M):

- Domaći znanstveni časopis ili nakladnik, s recenzijama uglednih stručnjaka (a2): koeficijent 1

- Strani ili međunarodni časopis ili nakladnik, časopis na međunarodnoj razini, zastupljen u uglednim bibliografijama ili s recenzijom uglednih stručnjaka (a1): koeficijent 1,5.

Vrsnoća rada (V):

- Stručni rad: koeficijent 0,5

- Pregledni rad: koeficijent 0,75

- Prethodno priopćenje: koeficijent 0,9

- Izvorni znanstveni rad: koeficijent 1.

Zbrajaju se autorski arci izvornih znanstvenih, preglednih te stručnih radova, boduju i množe s koeficijentom po mjestu izdavanja (prema skupinama s istim koeficijentom). Za svaki rad (ili podudarnu skupinu radova) vrijedi formula istovrijednosti očekivanima po broju bodova:

Nb = O×V×M

Ukupan zbroj bodova radova pristupnika:

- za znanstvenoga suradnika mora iznositi najmanje 16 bodova

- za višega znanstvenog suradnika 34 boda

- za znanstvenoga savjetnika 54 boda.

Moguće je još u iznimnim slučajevima razlikovati u kategoriji vrsnoće (V) i ove stupnjeve:

- Nova utemeljena teorija: koeficijent 1,5

- Znanstveno otkriće: koeficijent 2.

Napomena: Područno vijeće smatra da se, radi poticanja interdisciplinarnosti, pri izboru u znanstvena zvanja pristupnicima mogu računati i radovi u publikacijama s drugih znanstvenih područja prema kriterijima nadležnih područnih vijeća i Nacionalnoga vijeća za znanost.

Popis kategoriziranih domaćih časopisa koji se uzimaju u obzir pri vrednovanju radova za izbor u znanstvena zvanja iz područja humanističkih znanosti:

Slijedi popis časopisa prema Pravilniku o izmjenama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (38/11; link):

VII. INTERDISCIPLINARNO PODRUČJE

Napomena–prema izmjeni i dopuni: Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja promjena – dodatak uvjeta za interdisciplinarno područje, Narodne novine 71/10.

Za izbor u znanstveno zvanje u interdisciplinarnom području pristupnik mora udovoljiti kombinirane uvjete propisane ovim Pravilnikom iz svih polja u koja se bira i to u kumulativnom iznosu od najmanje 100%, s tim da u svakom pojedinačnom polju moraju biti zadovoljeni uvjeti od minimalno 30%.

Uvjeti za izbor u znanstveno–nastavna zvanja

Napomena: Vrste znanstveno-nastavnih zvanja i uvjeti za izbor u znanstveno-nastavna zvanja koje propisuje Zakon o znanosti i visokom obrazovanju prikazani su u posebnim poglavljima Zvanja na sveučilištima i fakultetima i Koji su uvjeti za izbor u znanstveno-nastavna zvanja? Zakon propisuje da pristupnik prije izbora u znanstveno-nastavno zvanje (docent, izvanredni profesor ili redovni profesor) mora imati izbor u znanstveno zvanje (znanstveni suradnik, viši znanstveni suradnik ili znanstveni savjetnik) za što su propisani uvjeti Nacionalnog vijeća za znanost, prikazani u poglavlju Uvjeti za izbor u znanstvena zvanja.

Osim navedenih uvjeta kandidati moraju zadovoljiti i uvjete koje propisuje Rektorski zbor kroz Odluku o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno—nastavna zvanja Narodne novine 106/06. U ovom poglavlju bit će istaknuti ti uvjeti. U znanstveno-nastavno zvanje docenta može biti izabrana osoba koja ispunjava uvjete iz članka 93. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, te opće i specifične uvjete propisana navedenom Odlukom Rektorskog zbora. U poglavlju Opći uvjeti navode se oni uvjeti koji vrijede za sva znanstveno-nastavna zvanja.

OPĆI UVJETI I.

Pristupnici koji se prvi put biraju u znanstveno-nastavna zvanja moraju imati potvrdno ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavnicima i studentima. Oblik i način provedbe nastupnog predavanja za znanstveno-nastavno zvanje docenta propisat će Rektorski zbor uz suglasnost Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje.

Pristupnici koji su u postupku reizbora ili izbora u više zvanje moraju priložiti pozitivno ocijenjene rezultate institucijskog istraživanja kvalitete svog nastavnog rada ili pozitivno ocijenjene rezultate studentske ankete, koju provodi visoko učilište.

DOCENT

Pristupnik treba ispuniti dva (2) od sljedeća četiri (4) uvjeta:

1. da je u suradničkom ili nastavnom zvanju, uključujući i status znanstvenog novaka, računajući razdoblje od pet godina prije datuma pokretanja izbora sudjelovao u izvođenju nastave na nekom visokom učilištu od barem devedeset (90) norma sati

2. da je pomogao studentima preddiplomskih/diplomskih studija pri izradi završnih/diplomskih radova i pri tome da je objavio barem jedan rad u koautorstvu sa studentom

3. da se u svom znanstvenom području, struci ili nastavi usavršavao u međunarodno prepoznatim institucijama u zemlji ili inozemstvu u trajanju od najmanje tri mjeseca

4. da je kao autor ili koautor prezentirao najmanje tri rada na znanstvenim skupovima, od kojih jedan na međunarodnom znanstvenom skupu.

Pristupnici koji se biraju u isto znanstveno-nastavno zvanje: docenta ili izvanrednog profesora u skladu s člankom 102. stavkom 3. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju trebaju ispuniti sljedeće uvjete:

- za ponovni izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta, pristupnici trebaju ispuniti tri (3) uvjeta, koje biraju među uvjetima za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta, a također i među uvjetima za izbor u izvanrednog profesora.

IZVANREDNI PROFESOR

Pristupnik treba ispuniti uvjete:

- da je u svojstvu nastavnika (stalnog ili gostujućeg) na nekom visokom učilištu ukupno izvodio nastavu od barem tristo (300) norma sati.

- da ispunjava tri od sljedećih šest (6) uvjeta:

1. da je autor ili koautor jednog objavljenog sveučilišnog udžbenika, znanstvene knjige ili priručnika, odnosno da je na web stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva

2. da je predložio ili uveo novi, ili inovirani sadržaj predmeta, ili uveo nove eksperimentalne ili praktične nastavne metode na preddiplomskom, diplomskom ili poslijediplomskom studiju uz odobrenje nadležnog stručnog tijela visokog učilišta

3. da je pod njegovim mentorstvom izrađeno najmanje sedam (7) završnih ili diplomskih radova, te da je pri tome objavio barem dva rada u koautorstvu sa studentom

4. da se nakon stjecanja doktorata usavršavao u svom znanstvenom području, struci ili nastavi u uglednim institucijama u inozemstvu u ukupnom trajanju od najmanje jedne godine

5. da je kao autor ili koautor prezentirao najmanje pet (5) radova na znanstvenim skupovima, od kojih dva na međunarodnim znanstvenim skupovima

6. da se dokazao kao sposoban mentor/komentor u poslijediplomskom (doktorskom) studiju, što dokazuje objavljivanjem barem jednog znanstvenog rada u znanstvenom časopisu u koautorstvu sa studentom koji je završio poslijediplomski (doktorski) studij.

Pristupnici koji se biraju u isto znanstveno-nastavno zvanje: docenta ili izvanrednog profesora u skladu s člankom 102. stavkom 3. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju trebaju ispuniti sljedeće uvjete:

- za ponovni izbor u znanstveno-nastavno zvanje izvanrednog profesora pristupnici trebaju ispuniti pet (5) uvjeta, koje biraju među uvjetima za izbor u znanstveno-nastavno zvanje izvanrednog profesora, a također i među uvjetima za izbor u redovitog profesora.

REDOVITI PROFESOR

- da je u svojstvu nastavnika (stalnog ili gostujućeg) na nekom visokom učilištu ukupno izvodio nastavu od barem šesto (600) norma sati.

- da ispunjava četiri (4) od sljedećih osam (8) uvjeta:

1. da je autor ili koautor dva (2) sveučilišna udžbenika, dvije (2) znanstvene knjige ili dva (2) priručnika, odnosno da je na web stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja iz dva (2) kolegija, kao nastavne tekstove koji su pozitivno ocijenjeni od stručnog povjerenstva

2. da je pod njegovim mentorstvom obranjeno najmanje deset (10) završnih ili diplomskih radova i da je pri tome objavio barem četiri (4) rada u koautorstvu sa studentom

3. da se dokazao kao sposoban mentor/komentor u poslijediplomskom (doktorskom) studiju, što dokazuje objavljivanjem barem dva (2) znanstvena rada u znanstvenom časopisu u koautorstvu sa studentom koji je završio poslijediplomski (doktorski) studij

4. da je održao najmanje sedam (7) priopćenja na znanstvenim skupovima od toga najmanje četiri (4) priopćenja na međunarodnim znanstvenim skupovima, ili barem jedno pozvano predavanje na međunarodnom znanstvenom skupu

5. da je bio najmanje četiri godine član uređivačkog odbora znanstvenog časopisa ili da je bio urednik najmanje dvaju zbornika radova sa znanstvenih skupova ili zbirnih znanstvenih knjiga

6. da je recenzirao barem deset članaka u znanstvenim časopisima ili zbornicima radova sa znanstvenih skupova

7. da je vodio najmanje jedan znanstveno-istraživački projekt ili sudjelovao u barem jednom međunarodnom znanstveno-istraživačkom projektu

8. da je kao gostujući profesor ili znanstvenik boravio ukupno dvije godine na uglednim inozemnim sveučilištima ili institutima, te održao pozvana predavanja.

REDOVITI PROFESOR U TRAJNOM ZVANJU

U reizboru u znanstveno-nastavno zvanje redovitog profesora (trajno zvanje) pristupnik treba ispuniti šest (6) od dvanaest (12) uvjeta, od kojih je osam navedeno za redovitog profesora, te prošireno još sljedećim uvjetima:

1. da je bio pozvani predavač na barem dva međunarodna znanstvena skupa

2. da je bio recenzent (izvjestitelj) za barem dva studijska programa, ili barem dva sveučilišna udžbenika ili znanstvene knjige

3. da je obnašao čelnu dužnost u strukovnoj asocijaciji iz svojeg znanstvenog područja, ili čelnu dužnost na visokom učilištu ili u široj akademskoj zajednici

4. da je dobio istaknutu domaću ili međunarodnu nagradu za svoj znanstveni ili nastavni rad.

Uvjeti za izbor u umjetničko-nastavna zvanja

Napomena: Vrste umjetničko-nastavnih zvanja i uvjeti za izbor u umjetničko-nastavna zvanja koje propisuje Zakon o znanosti i visokom obrazovanju prikazani su u posebnim poglavljima Zvanja na sveučilištima i fakultetima i koji su uvjeti za izbor u umjetničko-nastavna zvanja? Prema zakonu o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju Pravilnik o uvjetima za izbor u umjetničko-nastavna zvanja donosi Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje. U ovom poglavlju prikazani su dijelovi uvjeta iz tog Pravilnika (relevantni na učiteljskim fakultetima) koji je stupio na snagu objavom u Narodnim novinama 86/10 (2434) (Link) i koji ukida istoimeni pravilnik iz 2008 (131/08).

Članak 1. Za nastavne predmete iz područja koje može predavati samo umjetnik, uz Uvjete Rektorskog zbora, koje potvrđuju sveučilišna tijela, uvjeti za izbor u umjetničko-nastavna zvanja redoviti profesor, izvanredni profesor i docent, koje potvrđuje Matični odbor, temelje se na umjetničkoj djelatnosti:

1. koja je bila predstavljena javnosti

2. koja nije bila predstavljena javnosti, ali je kroz projektnu dokumentaciju mogu vrednovati predstavnici određene umjetničke struke

3. umjetničkoj nastavi i umjetničkoj nastavnoj produkciji u koju se unosi vlastito umjetničko biće i ostvaruje čin umjetničkog stvaranja, koje mogu vrednovati predstavnici određene umjetničke struke.

Članak 2. Značajna i za izbor u umjetničko-nastavna zvanja (redoviti profesor, izvanredni profesor i docent) relevantna je umjetnička djelatnost koja se određuje na osnovi dokumentiranih navoda o umjetničkoj djelatnosti u umjetničkom području. Ta se umjetnička djelatnost, umjetnički dosezi i izvrsnost stavljaju u suodnos s izborom u određeno i odgovarajuće umjetničko-nastavno zvanje.

Članak 3. Uvjeti za pojedinog pristupnika u natječaju dokumentirani su i obrazloženi od strane Povjerenstava za izradu izvješća, koje je dužno utvrditi ispunjava li pristupnik uvjete za izbor u zvanje. Ta izvješća, prethodno potvrđena na nadležnim vijećima akademija i fakulteta, ocjenjuju se na nadležnom Matičnom odboru. Matični odbor donosi odluku o ispunjavanju uvjeta i temelj je za izbor u umjetničko-nastavno zvanje.

Članak 4. Za umjetnička područja i umjetničku djelatnost za koje se ne može odrediti nadležnost institucije (akademije ili fakulteta), koja imenuje Povjerenstvo za izradu izvješća, to će povjerenstvo imenovati Matični odbor.

Ukoliko Matični odbor ne može donijeti odluku u postupak se uključuje odgovarajuće znanstveno područno, odnosno umjetničko, vijeće Nacionalnog vijeća za znanost.

Članak 5. Umjetnička područja u kojima djeluju nastavnici u umjetničko-nastavnim zvanjima te ostvarenja koja su nužna za ispunjavanja umjetničkih kriterija za izbor su:

1. Kazališna umjetnost

(...)

2. Filmska umjetnost (filmske, elektroničke i medijske umjetnosti pokretnih slika)

(...)

3. Glazbena umjetnost

- umjetnička ostvarenja umjetnika ostvarena javnom umjetničkom djelatnošću kroz reprodukciju glazbe, kompoziciju (izvedene i u partituri), glazbene nastupe na koncertima ili u kazalištu, snimanja za radio, televiziju i diskografske kuće, izvedbe autorskih djela na koncertima ili u kazalištu, glazbena autorska izdanja

- umjetnička ostvarenja nastavnika koja nastaju kao njihov autorski rad u umjetničkoj nastavi, a koja imaju javni karakter, bilo solistički, komorno ili pak kao dio nekog većeg zajedničkog projekta (javne ispitne glazbene produkcije, zajednički nastupni u ansamblima sa studenima, dirigiranjem i ravnanjem studentskim ansamblima i sl.)

- umjetnička ostvarenja umjetnika ostvarena javnom umjetničkom djelatnošću, a u postupku izbora u području pedagogije i metodike glazbene umjetnosti, koja svojom vrsnošću i obimom zadovoljavaju umjetničke uvjete i predispozicije za bavljenje umjetničkom pedagogijom.

4. Likovne umjetnosti

- umjetnička ostvarenja umjetnika ostvarena javnom umjetničkom djelatnošću kroz grafiku, slikarstvo, kiparstvo, animirani film i nove medije, likovnu pedagogiju, likovnu tehnologiju, restauraciju i konzervaciju, videoart, fotografiju, animirani film, multimedijske autorske projekte, performans, konceptualni rad, site specific projekte, instalacije, autorske grafičke mape, razne oblike likovno-grafičkog oblikovanja i djelovanja, restauratorske radove na spomenicima kulture (samostalne ili skupne), samostalne i skupne izložbe, zastupljenost u stalnim postavima u muzejsko-galerijskim ustanovama, umjetnička djela realizirana u javnim prostorima, javni natječaji.

- umjetnička ostvarenja nastavnika koja nastaju kao njihov autorski rad u umjetničkoj nastavi, a koji imaju javni karakter (glavni autor ili nositelj autorstva u realizaciji grupnih studentskih projekata).

- umjetnička ostvarenja umjetnika ostvarena javnom umjetničkom djelatnošću, a u postupku izbora u području pedagogije i metodike likovnih umjetnosti, koja svojom vrsnošću i obimom zadovoljavaju umjetničke uvjete i predispozicije za bavljenje umjetničkom pedagogijom.

5. Arhitektura (umjetnički dio):

(...)

6. Primijenjena umjetnost

(...)

7. Plesna umjetnost i umjetnost pokreta

(...)

8. Dizajn:

(...)

9. Interdisciplinarno umjetničko područje

- umjetnička ostvarenja umjetnika ostvarena javnom umjetničkom djelatnošću koje obuhvaća više umjetničkih područja i disciplina, a ne može se vrednovati unutar samo jednog područja, odnosno discipline

- umjetnička ostvarenja u interdisciplinarnom umjetničkom području kod kojih su primijenjene znanstvene i teorijske spoznaje koje rezultiraju novom umjetničkom kvalitetom

- umjetnička ostvarenja nastavnika koja nastaju kao njihov autorski rad u umjetničkoj nastavi, a koji imaju javni karakter (glavni autor ili nositelj autorstva u realizaciji grupnih studentskih projekata).

Uvjeti za izbor u nastavna zvanja

ODREDBE ZAKONA O ZNANSTVENOJ DJELATNOSTI I VISOKOM OBRAZOVANJU

Nastavna i stručna zvanja na sveučilištu, veleučilištu i visokoj školi te odgovarajuća radna mjesta

Članak 98.

1. Na veleučilištu i visokoj školi nastavnici se biraju u nastavna zvanja i na radna mjesta koja odgovaraju tim zvanjima. Iznimno, u slučajevima iz stavka 2. ovoga članka, osobe se biraju u nastavna zvanja i na sveučilištu. Na veleučilištu i visokoj školi nema radnih mjesta koja odgovaraju znanstveno-nastavnim zvanjima, ali nastavu u svom zvanju mogu izvoditi nastavnici izabrani u znanstveno nastavna ili naslovna zvanja na sveučilištu.

2. Na sveučilištu, fakultetu i umjetničkoj akademiji izbor u nastavna zvanja obavlja se prema njihovom statutu u slučaju ako izvode stručni studij za potrebe toga studija, kao i ako je riječ o predmetu koji ne zahtijeva znanstveni pristup, ili na umjetničkoj akademiji za potrebe korepeticije i druge suradnje u obrazovnom procesu.

Predavač, viši predavač i profesor više škole

3. U nastavno zvanje predavača i odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana osoba koja ima završen diplomski studij ili stručni specijalistički studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor za sveučilište, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, najmanje tri godine radnog iskustva u struci, pozitivno ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavnicima i studentima, ako se prvi put izabire na nastavno radno mjesto, te ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

4. U nastavno zvanje višeg predavača i odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana osoba koja ima završen diplomski studij ili stručni i specijalistički studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor za sveučilište, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, objavljene stručne radove, najmanje pet godina rada u struci, pozitivno ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavnicima i studentima ako se prvi put izabire na nastavno radno mjesto te ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

5. U zvanje profesora visoke škole i na odgovarajuće radno mjesto na veleučilištu ili visokoj školi može biti izabrana osoba s doktoratom, ispunjenim nužnim uvjetima koje propisuje Vijeće veleučilišta i visokih škola, izvedenim značajnijim projektima, objavljenim radovima koji su znatno unaprijedili struku ili novim radovima nakon izbora na radno mjesto višeg predavača, najmanje osam godina radnog iskustva u struci, pozitivno ocijenjenim nastupnim predavanjem pred nastavnicima i studentima ako se prvi put izabire na nastavno radno mjesto te ispunjenim uvjetima propisanim od veleučilišta ili visoke škole.

Lektor i viši lektor

6. U zvanje lektora i na odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana osoba koja ima završen diplomski studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, objavljene stručne radove, najmanje tri godine radnog iskustva u struci te ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

7. U zvanje višeg lektora i na odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana osoba koja ima završen diplomski studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, objavljene stručne radove, najmanje pet godina radnog iskustva u struci te ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

Umjetnički suradnik I viši umjetnički suradnik

8. U zvanje umjetničkog suradnika i na odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana osoba koja ima završen diplomski umjetnički studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, dokazanu umjetničku djelatnost, najmanje pet godina radnog iskustva u struci te ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

9. U zvanje višega umjetničkog suradnika i na odgovarajuće radno mjesto može biti izabrana osoba koja ima završen diplomski umjetnički studij, ispunjene nužne uvjete koje propisuju Rektorski zbor, odnosno Vijeće veleučilišta i visokih škola, dokazanu umjetničku djelatnost, najmanje deset godina radnog iskustva u struci te ispunjene uvjete propisane statutom visokog učilišta.

Postupak izbora u nastavna i stručna zvanja te na odgovarajuća radna mjesta na visokim učilištima

1. Postupak izbora u nastavna i stručna zvanja te odgovarajuća radna mjesta provodi visoko učilište sukladno statutu, na temelju javnog natječaja koji se objavljuje u »Narodnim novinama«, dnevnom tisku i na službenoj Internet stranici visokog učilišta.

2. Natječaj koji se raspisuje za izbor na isto ili više nastavno i stručno radno mjesto zbog isteka roka, na koji je zaposlenik izabran u prethodnom natječaju, raspisuje se najkasnije tri mjeseca prije isteka roka. Posebnom odlukom stručnog vijeća visokog učilišta, i uz suglasnost zaposlenika, natječaj može biti raspisan i ranije od godine dana prije isteka roka na koji je zaposlenik izabran, ali ne prije nego što isteknu tri godine od prethodnog izbora.

3. Stručno vijeće visokog učilišta najkasnije 90 dana od zaključenja natječaja izabire u nastavno ili stručno zvanje i na odgovarajuće radno mjesto onog pristupnika koji u najvećoj mjeri udovoljava uvjetima natječaja i uvjetima Rektorskog zbora, odnosno Vijeća veleučilišta i visokih škola. Svi pristupnici obavješćuju se o rezultatima natječaja u roku od 15 dana od dana njegova dovršetka.

4. Ako je u natječajnom postupku izabrana druga osoba, zaposleniku koji je do tada radio na tom radnom mjestu ponudit će se drugo odgovarajuće radno mjesto ili će se u nedostatku istoga pokrenuti postupak redovitog osobno uvjetovanog otkaza ugovora o radu.

5. Ako na natječaj iz stavka 1. ovoga članka zaposlenik ne podnese prijavu ili ne bude izabran zbog neispunjavanja uvjeta za ponovni izbor, pokrenut će se postupak redovitog osobno uvjetovanog otkaza ugovora o radu, bez obveze ponude drugoga odgovarajućega radnog mjesta.

UVJETI REKTORSKOG ZBORA

Ovo poglavlje uglavnom je preuzeto iz Odluke o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja 106/06 (2375; 7273) (link), koja je u međuvremenu prošla kroz znatnije promjene, pa je neophodno uzeti u obzir:

- Odluku o izmjeni i dopuni Odluke o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja 85/07 (2603; 6784), Dodatak za “strane jezike” i za “tjelesnu i zdravstvenu kulturu” (link)

- Odluku o izmjeni i dopuni Odluke o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja 128/08 (3676; 49), Znatna promjena popisa uvjeta i povećanje minimalnog broja uvjeta koje treba zadovoljiti (link)

OPĆI UVJETI

Pristupnici koji se prvi put biraju u nastavna zvanja moraju imati potvrdno ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavnicima i studentima. Oblik i način provedbe nastupnog predavanja propisat će Rektorski zbor uz suglasnost Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje.

Pristupnici koji su u postupku reizbora ili izbora u više zvanje moraju priložiti pozitivno ocijenjene rezultate institucijskog istraživanja kvalitete svog nastavnog rada ili pozitivno ocijenjene rezultate studentske ankete, koju provodi visoko učilište.

Predavač

U nastavno zvanje predavača može biti izabrana osoba koja ispunjava uvjete iz članka 98. stavka 3. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine« br. 123/2003., 105/04. i 174/04.), uz opće uvjete i sljedeće:

Pristupnik treba ispuniti dva (2) od sljedeća četiri (4) uvjeta: (izmijenjeno: 3 od 5 uvjeta)

1. da je u suradničkom ili nastavnom zvanju, računajući razdoblje od tri godine prije datuma pokretanja izbora izvodio nastavu na nekom visokom učilištu i to barem trideset (30) norma sati

2. da ima magisterij znanosti ili doktorat znanosti

3. da je održao jedno javno izlaganje na znanstvenim ili stručnim skupovima iz područja struke iz koje se provodi postupak izbora u zvanje predavača

4. da je objavio barem dva (2) stručna ili znanstvena rada, ili da je koautor u barem jednom (1) složenijem projektu koji je izveden ili nagrađen, odnosno značajnijoj studiji iz odgovarajuće struke.

Viši predavač

U zvanje višeg predavača može biti izabrana osoba koja ispunjava uvjete iz članka 98. Stavka 4. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine« 123/03., 105/04. i 174/04.) uz opće uvjete i sljedeće:

Pristupnik treba ispuniti tri (3) od sljedećih šest (6) uvjeta: (izmijenjeno: 4 od 7 uvjeta)

1. da je u razdoblju od pet godina prije pokretanja izbora bio u nastavnom ili znanstvenom zvanju, te u tom zvanju tijekom tri godine kontinuirano izvodio nastavu na nekom visokom učilištu od barem šezdeset (60) norma sati

2. da ima magisterij ili doktorat znanosti

3. da je na web stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva

4. da su pod njegovim mentorstvom izrađena najmanje tri (3) završna ili diplomska rada, te da je pri tome objavio barem dva rada u koautorstvu sa studentom

5. da je autor ili koautor najmanje pet (5) objavljenih stručnih ili znanstvenih radova, ili izvedenih ili nagrađenih projekata odnosno studija iz odgovarajuće struke

6. da je kao autor ili koautor prezentirao najmanje dva rada na znanstvenim ili stručnim skupovima od kojih jedan na međunarodnom znanstvenom ili stručnom skupu.

Profesor visoke škole

U zvanje profesora visoke škole može biti izabrana osoba koja ispunjava uvjete iz članka 98. stavka 5. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine« 123/03., 105/04. i 174/04.) uz opće uvjete i sljedeće:

Pristupnik treba ispuniti tri (3) od sljedećih šest (6) uvjeta:

1. da je u razdoblju od pet godina prije pokretanja izbora bio u nastavnom ili znanstveno-nastavnom zvanju te u tom zvanju tijekom tri godine kontinuirano izvodio nastavu na nekom visokom učilištu od barem 120 norma sati

2. da je autor ili koautor jednog objavljenog udžbenika ili znanstvene knjige ili da je na web stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja kao nastavni tekst koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva

3. da je objavio najmanje deset (10) stručnih ili znanstvenih radova, odnosno izvedena ili nagrađena projekta ili studije iz odgovarajuće struke

4. da je pod njegovim mentorstvom obranjeno najmanje sedam (7) završnih ili diplomskih radova i da je pri tome objavio barem tri rada u koautorstvu sa studentom

5. da je kao autor ili koautor prezentirao najmanje četiri rada na znanstvenim ili stručnim skupovima od kojih barem dva na međunarodnom znanstvenom ili stručnom skupu

6. da je dobio nagradu za svoj stručni rad.

Profesor visoke škole u trajnom zvanju

U reizboru nastavno zvanje profesora visoke škole (trajno zvanje) pristupnik treba ispuniti pet (5) od sljedećih devet (9) uvjeta, od kojih je šest navedeno za izbor u profesora visoke škole, te prošireni još sljedećim uvjetima:

1. da je bio pozvani predavač na barem dva međunarodna znanstvene ili stručna skupa

2. da je bio recenzent (izvjestitelj) jednog studijskog programa

3. da je obnašao čelnu dužnost u strukovnoj asocijaciji iz svog stručnog područja.

Pri reizboru provjeravat će se samo drugi uvjet naveden pod Općim uvjetima u točki I. ove Odluke.

»Pristupnici koji su u postupku reizbora moraju priložiti pozitivno ocijenjene rezultate institucijskog istraživanja kvalitete svog nastavnog rada ili pozitivno ocijenjene rezultate studentske ankete, koju provodi visoko učilište.«

Pristupnici koji se biraju u isto nastavno zvanje: predavača ili višeg predavača u skladu s člankom 102. stavkom 3. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju trebaju ispuniti sljedeće uvjete:

- za ponovni izbor u nastavno zvanje predavača pristupnici trebaju ispuniti tri (3) uvjeta, koje biraju među uvjetima za izbor u nastavno zvanje predavača, a i također među uvjetima za izbor u višeg predavača

- za ponovni izbor u nastavno zvanje višeg predavača trebaju ispuniti pet (5) uvjeta, koje biraju među uvjetima za izbor u nastavno zvanje višeg predavača, a također i među uvjetima za izbor u profesora visoke škole.

3. PROCEDURA IZBORA U ZVANJA

Pri izboru u zvanje, pristupnik mora prikupiti radove i dokumentaciju te u prijavi za izbor u zvanje prikazati svoj znanstveni, nastavni, stručni i/ili umjetnički rad. U narednim poglavljima prikazan je predložak za opis znanstvene, nastavne i stručne djelatnosti kojeg je ponudio Rektorski zbor 1994. godine. Postupak izbora u znanstveno, te potom znanstveno-nastavno zvanje, te dokumenti i tijela nadležna u raznim fazama tog procesa.

Predložak za izvješće o znanstvenoj, nastavnoj i stručnoj djelatnosti

Rektorski zbor predložio je oblik izvješća koji podnosi pristupnik za izbor u zvanje. Izvor: Rektorski zbor (1994). Predložak za izvješće o znanstvenoj, nastavnoj i stručnoj djelatnosti. Most, časopis Ministarstva znanosti i tehnologije, str. 18.-20.

A. ZNANSTVENA DJELATNOST

1. Znanstveni radovi

1. Citiranost prema SCI

2. Knjiga

3. Poglavlje u knjizi

4. Znanstveni rad objavljen u časopisu citiranom u tercijarnim publikacijama (uključujući pregledni rad)

5. Znanstveni rad objavljen u časopisu citiranom u sekundarnim publikacijama

6. Znanstveni rad recenziran, objavljen u zborniku radova s međunarodnog znanstvenog skupa

7. Znanstveni rad, recenziran, objavljen u zborniku radova s domaćeg znanstvenog skupa

8. Urednik znanstvenog zbornika

9. Znanstveni popularizacijski članak

2. Projekti

1. Voditelj međunarodnog projekta

2. Voditelj domaćeg projekta

3. Aktivno sudjelovanje u realizaciji znanstvenih projekata

3. Pozvana predavanja (plenarna, sekcijska)

1. Pozvana predavanja na međunarodnom skupu

2. Pozvana predavanja na domaćem skupu

3. Ostala javna predavanja

4. Sudjelovanje na znanstvenim skupovima

1. Sudjelovanje na međunarodnim skupovima

2. Sudjelovanje na domaćim skupovima

5. Znanstvena društva–(navesti funkciju)

6. Urednik znanstvenog časopisa

7. Član uredničkog odbora znanstvenog časopisa

8. Član znanstvenog ili programskog odbora znanstvenog skupa

9. Znanstvena nagrada/priznanje

10. Gostujući znanstvenik

B. NASTAVNA DJELATNOST

1. Program i uvođenje novih predmeta

- dodiplomska nastava

- poslijediplomska nastava

- Otvaranje, ustrojstvo i organizacija novih laboratorija, vježbališta, praktikuma i sl. (nabava i instalacija opreme osobnim angažiranjem)

2. Autorstvo i suautorstvo udžbenika (knjige. . .)

3. Autorstvo i suautorstvo skripata

4. Autorstvo internih skripata

5. Mentorstvo i podizanje znanstvenog podmlatka, posebno:

- diplomskog rada

- magistarskog rada

- doktorskog rada

6. Poslijediplomska nastava (predavanja, vježbe, seminari...)

7. Dodiplomska nastava (predavanja, vježbe, seminari. . .)

8. Osnivanje i operacionalizacija novih studija

9. Osnivanje i operacionalizacija novih odjela, centara, škola

10. Osnivanje i operacionalizacija ljetnih škola, tečajeva

11. Nastavni članci

12. Prijevod udžbenika (urednik, autor, suautor)

13. Gostujući nastavnik

14. Ostale nastavne djelatnosti

C. STRUČNA DJELATNOST

1. Knjiga, poglavlje u knjizi

2. Rječnik

3. Stručni rad objavljen u međunarodnom časopisu

4. Stručni rad objavljen u domaćem časopisu

5. Stručni rad objavljen u zborniku radova, s međunarodnog stručnog skupa

6. Stručni rad objavljen u zborniku radova s domaćeg stručnog skupa

7. Sudjelovanje na međunarodnom stručnom skupu

8. Sudjelovanje na domaćem stručnom skupu

9. Rad na popularizaciji struke

10. Istraživačka i razvojna postignuća

- patenti, otkrića (prihvaćeni)

- tehničko unapređenje

- novi proizvodi

- novi soj, sorta, vrsta

- razvoj i izgradnja novih laboratorija

11. Stručni projekt (Priznaje se voditeljstvo. Dokumentacija dostupna.)

- nova proizvodnja

- tehnička dijagnostika opreme, strojeva

- građevine

- programski paketi za računalo

- elaborati, ekspertize

12. Stručna društva, radne grupe (navesti funkcije)

13. Član stručnog ili programskog odbora stručnog skupa

14. Stručna nagrada/priznanje

15. Ostale stručne djelatnosti

Hodogram izbora u zvanje

Svaka znanstveno-nastavna ustanova mora voditi računa o broju svojih djelatnika koji imaju izbor u znanstveno-nastavno zvanje. Određen broj djelatnika biranih u znanstveno-nastavna zvanja preduvjet je inicijalnoj akreditaciji i reakreditaciji znanstvene ustanove. Jedino akreditirana ustanova može provoditi znanstvenu djelatnost. Znanstvenu akreditaciju regulira Zakon o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju (NN 45/09-2; link) i Pravilnik o uvjetima za izdavanje dopusnice za obavljanje znanstvene djelatnosti, uvjetima za reakreditaciju znanstvenih organizacija i sadržaju dopusnice ((NN83/10-30; link). Zbog toga je u interesu svake znanstveno-nastavne ustanove poticati svoje djelatnike na izbor u prvo ili više znanstveno-nastavno zvanje.

U pravilu, izbor u znanstveno zvanje (npr. znanstvenog suradnika) prethodi izboru u znanstveno-nastavno zvanje (npr. docenta) i može ga pokrenuti sam pristupnik bez raspisivanja natječaja. Dobra je praksa da ustanova u ime svog djelatnika inicira postupak biranja u znanstveno zvanje pri vijeću nadležnom za izbor. Ukoliko se pristupnik bira u interdisciplinarno područje ili ukoliko ne postoji vijeće nadležno za izbor, zahtjev za izborom podnosi se izravno matičnom odboru. Ukoliko matični odbor za to polje ili interdisciplinarno područje nije imenovan, postupak izbora provodi odgovarajuće područno znanstveno ili umjetničko vijeće. Ako nijedno područno znanstveno ili umjetničko vijeće nije ovlašteno za provođenje postupka, postupak izbora provodi Nacionalno vijeće za znanost.

Svaki izbor ima cijeli niz specifičnosti koje se ne mogu predvidjeti u ovako široko definiranom dokumentu, ali osnovni hodogram svakog izbora mogao bi izgledati ovako:

1. Nulti korak odnosi se na prikupljanje informacija o uvjetima za izbor u zvanje i procjenu pristupnika ima li zadovoljene barem minimalne uvjete. Poželjno je da se pristupnik o tome posavjetuje s osobama upućenim u proceduru i uvjete izbora (tajnik, prodekani) i s osobama koje su pisale izvještaje za izbor u zvanje u polju, području i grani u kojoj se pristupnik bira. Također, pristupnik mora prikupiti sve radove i dokumentaciju i prikazati svoju znanstvenu, nastavnu, stručnu i/ili umjetničku djelatnost na način koji je prepoznatljiv povjerenstvima koja će vrednovati njegov rad (poglavlje: Predložak za izvješće o znanstvenoj, nastavnoj i stručnoj djelatnosti).

Odvojeni ili integrirani postupak? Tko pokreće postupak? Postupak odvojenog izbora u znanstveno pa potom u znanstveno-nastavno zvanje treba se poštivati u situaciji kada pristupniku ne ističe zakonom propisani rok za izbor u zvanje. Tada pristupnik pokreće postupak samostalno i na način opisan u ovom poglavlju. Ukoliko zaposleniku ustanove ističe zakonom propisani rok za pokretanje postupka reizbora ili izbora u više zvanje, tada će ustanova pokrenuti postupak objavom natječaja za izbor u znanstveno-nastavno zvanje. Tada se izbor najčešće provodi integriranim postupkom istovremenog biranja u znanstveno i znanstveno-nastavno zvanje.

1. Pristupnik kojem ne ističe rok izbora u zvanje obraća se ustanovi s kojom ima sklopljen ugovor o radu s molbom za pokretanje postupka izbora u znanstveno zvanje u određenom području, polju i grani znanosti (vidi poglavlje: Znanstvena zvanja). Molba mora sadržavati svu potrebnu dokumentaciju: životopis, prikaz znanstvene, nastavne, stručne i/ili umjetničke djelatnosti, radove koji pristupnika kvalificiraju za izbor i drugu potrebnu dokumentaciju. Ustanova uz molbu prosljeđuje svu dokumentaciju vijeću znanstvene organizacije ovlaštene za izbor u znanstveno zvanje u području, polju i grani u kojoj se vrši izbor. Često je to vijeće ustanove u kojoj radi pristupnik, ali ne mora biti tako – ako ustanova nije ovlaštena za izbor u znanstveno zvanje, proslijedit će dokumentaciju drugoj znanstvenoj organizaciji. Pristupnik može i osobno/izravno uputiti molbu znanstvenoj organizaciji koja je ovlaštena za izbor.

2. Vijeće znanstvene organizacije koja je ovlaštena za izbor (dalje: ovlašteno vijeće) imenuje povjerenstvo (ponekad materijali prolaze vijeća nižeg stupnja poput vijeća odsjeka na kojima se predlaže povjerenstvo) koje je dužno pregledati dokumentaciju i sastaviti izvješće o tome zadovoljava li pristupnik zakonom i pravilnicima propisane uvjete za izbor u znanstveno zvanje.

3. Vijeće prihvaća ili odbija izvješće povjerenstva. Ukoliko je izvješće prihvaćeno, ovlaštena znanstvena organizacija izdaje mišljenje i prijedlog nadležnom matičnom odboru.

4. Matični odbor potvrđuje ili ne potvrđuje mišljenje i prijedlog ovlaštene znanstvene organizacije. Odluka se dostavlja pristupniku i znanstvenoj organizaciji koja je predmet proslijedila matičnom odboru. Pozitivnu odluku o izboru u znanstveno zvanje matični odbor dostavit će Ministarstvu radi upisa u Upisnik znanstvenika. Time je završen postupak biranja u znanstveno zvanje koje je trajno i koje se može oduzeti pristupniku samo pod zakonom opisanim okolnostima.

5. Znanstveno-nastavna organizacija raspisuje natječaj za biranje u znanstveno-nastavno zvanje i na radno mjesto sukladno svom planu razvoja i mogućnostima (Vidi poglavlje: Zvanja na sveučilištima i fakultetima). Fakulteti za raspisivanje takvog natječaja traže odobrenje Sveučilišta.

6. Ukoliko se na natječaj jave pristupnici koji su već birani u odgovarajuće znanstveno zvanje (npr. za znanstveno-nastavno zvanje docenta pristupnik mora imati izbor najmanje u znanstveno zvanje znanstvenog suradnika), vijeće znanstvene organizacije koja je raspisala natječaj imenuje povjerenstvo čiji je zadatak utvrditi ispunjavaju li pristupnici uvjete za biranje u znanstveno-nastavno zvanje (Uvjete Rektorskoga zbora i eventualno dodatne uvjete koje propisuje sveučilište ili neko drugo tijelo).

7. Povjerenstvo podnosi izvještaj vijeću znanstveno-nastavne ustanove koja je raspisala natječaj. Vijeće donosi odluku o izboru u znanstveno-nastavno zvanje i na radno mjesto temeljem tog izvještaja.

8. Ukoliko se na natječaj jave osobe koje nemaju izbor u adekvatno znanstveno zvanje, znanstveno-nastavna ustanova koja je raspisala natječaj započinje postupak biranja u znanstveno zvanje na način kako je opisano u točkama 2.-4. i potom provodi izbor u znanstveno-nastavno zvanje i na radno mjesto.

Matični odbori

Na 46. sjednici Nacionalnog vijeća za znanost održanoj 08. travnja 2009. godine imenovani su predsjednici i članovi matičnih odbora. Prilikom imenovanja vodilo se računa o regionalnoj zastupljenosti, zastupljenosti institucija, pokrivenosti znanstvenih grana unutar pojedinih znanstvenih polja, vrsnoći samih kandidata, kao i zastupljenosti žena.

Matični odbori sudjeluju u postupku izbora te donose konačnu odluku o izboru u znanstveno zvanje. Odluka o izboru u znanstveno zvanje temelj je za izbor u znanstveno-nastavno zvanje.

Mandat predsjednicima i članovima traje 4 godine.

Cjeloviti popis članova matičnih odbora po poljima znanosti dostupan je preko linka.

4. PRAVA I OBVEZE NASTAVNIKA

Odgovori na pitanja postavljena u ovom poglavlju preuzeti su iz Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju.

Koja su prava i obveze nastavnika vezane uz izbore i napredovanje kroz zvanja?

Članak 42.

2. Obveza provođenja ponovnog izbora prestaje nakon što zaposlenik bude drugi put izabran na znanstveno-nastavno radno mjesto redovitog profesora ili nastavno mjesto profesora visoke škole (trajno zvanje).

3. Na radno mjesto docenta ili izvanrednog profesora, te predavača, zaposlenik može biti biran najviše dva puta.

(...)

5. Zaposlenici u znanstveno-nastavnim, umjetničko-nastavnim i nastavnim zvanjima imaju pravo na mirovanje rokova za izbor u zvanja i na radna mjesta sukladno članku 45. Ovoga Zakona te u vrijeme dok obavljaju dužnost rektora, prorektora, čelnika sastavnica sveučilišta ili dok obavljaju kakvu javnu dužnost.

(...)

Mirovanje rokova za izbor

Članak 45.

U vrijeme rodiljnih dopusta, bolovanja dužih od tri mjeseca, služenja vojne obveze, obavljanja javne dužnosti te u drugim naročito opravdanim slučajevima predviđenim zakonom, kolektivnim ugovorom ili općim aktom znanstvene organizacije, rokovi za izbor ili reizbor u znanstveno zvanje i na radno mjesto miruju i neće se uračunavati u rok za izbor, osim u slučaju da zaposlenik zatraži da mu za navedeno razdoblje rokovi teku.

Koja su prava i obveze nastavnika vezane uz ugovor o radu?

Članak 102.

1. S osobama izabranim na znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna, nastavna i stručna radna mjesta sklapa se ugovor o radu na neodređeno vrijeme s obvezom provođenja ponovnog izbora ili unaprjeđenja svakih pet godina. Ako prilikom ponovnog izbora zaposlenik ne bude izabran zbog neispunjavanja uvjeta, postupa se prema članku 95. stavku 5., odnosno članku 101. stavku 5. ovoga Zakona.

2. Obveza provođenja ponovnog izbora prestaje nakon što zaposlenik bude drugi put izabran na znanstveno-nastavno radno mjesto redovitog profesora ili nastavno mjesto profesora visoke škole (trajno zvanje).

3. Na radno mjesto docenta ili izvanrednog profesora, te predavača i višeg predavača, zaposlenik može biti biran najviše dva puta.

4. Iznimno, ako zaposlenik nakon drugog izbora ne bude izabran u više nastavno zvanje, a odlukom stručnog vijeća visokog učilišta se utvrdi da postoji potreba za njegovim daljnjim angažmanom, visoko učilište može s njim prilikom daljnjih ponovnih izbora sklopiti ugovor o radu na određeno vrijeme u najduljem trajanju od pet godina.

5. Zaposlenici u znanstveno-nastavnim, umjetničko-nastavnim i nastavnim zvanjima imaju pravo na mirovanje rokova za izbor u zvanja i na radna mjesta sukladno članku 45. ovoga Zakona te u vrijeme dok obavljaju dužnost rektora, prorektora, čelnika sastavnica sveučilišta ili dok obavljaju kakvu javnu dužnost.

6. Zaposleniku na znanstveno-nastavnom, umjetničko-nastavnom i nastavnom radnom mjestu na visokom učilištu istekom akademske godine u kojoj je navršio 65 godina života prestaje ugovor o radu radi odlaska u mirovinu.

7. Kada postoji potreba za nastavkom njegova rada, visoko učilište može redovitom profesoru u trajnom zvanju i profesoru visoke škole u trajnom zvanju produljiti radni odnos do isteka akademske godine u kojoj navršava 70 godina. Pri tome će se posebno cijeniti njegov znanstveni doprinos, uspješnost u obrazovnom procesu i odgoju mladih znanstvenika i nastavnika.

Članak 103.

1. Nastavnici i suradnici dužni su uredno izvršavati nastavne i druge obveze sukladno općim aktima visokog učilišta te ispunjavati obveze u odnosu na znanstveni, umjetnički i stručni rad koji obavljaju na visokom učilištu. Posebnu pozornost dužni su posvetiti radu sa studentima, poticanju njihova samostalnog rada i kreativnosti te uključivanju u stručni, znanstveni i umjetnički rad.

2. Ugovorni odnosi nastavnika i suradnika s drugim pravnim osobama izvan matične ustanove zaposlenja ograničavaju se statutom ili drugim općim aktom visokog učilišta, ako se radi o odnosima koji bi negativno utjecali na rad visokog učilišta ili ako je riječ o ugovoru s organizacijom koja svojom djelatnošću konkurira visokom učilištu s kojim nastavnik ili suradnik ima ugovor o radu.

3. Nastavnik ili znanstvenik može, uz uvjete propisane statutom visokog učilišta, koristiti plaćenu slobodnu studijsku godinu (sabbatical) radi znanstvenog, umjetničkog ili stručnog rada. Sveučilište je dužno u tom razdoblju organizirati kontinuirano obavljanje nastave te ispunjavanje drugih obveza umjesto odsutnog nastavnika.

4. Odlukom nadležnog tijela visokog učilišta nastavniku se mogu odobriti kraća ili dulja izbivanja zbog znanstvenog, umjetničkog i stručnog usavršavanja ili kojega drugoga opravdanog razloga. U vrijeme takve odsutnosti nastavniku mogu mirovati prava i obveze iz ugovora o radu ili se mogu izvršavati djelomično, sukladno odluci nadležnog tijela i/ili ugovora koji se zaključuje između nastavnika i visokog učilišta. Pri tome se mora osigurati uredno odvijanje nastave ili odgovarajuća zamjena za nastavnika.

5. FAQ (često postavljena pitanja)

Pri suočavanju s prvim izazovima znanstveno-istraživačkog rada i biranja u određeno zvanje, nameću se brojna pitanja i brojne teme koje je teško organizirati u hijerarhijsku cjelinu poglavlja nekog priručnika. Također, danas su svi (pa čak i oni koji jesu ili pokušavaju postati znanstvenici) u potrazi za kratkim i jasnim odgovorima na konkretna pitanja i rijetko imaju vremena pročitati cijelu publikaciju da bi došli do odgovora na nekoliko njima relevantnih pitanja. Zato smo u ovoj publikaciji odlučili prethodna poglavlja organizirati kroz relevantna pitanja koja si postavljaju mnogi pred biranje u prvo ili više znanstveno ili znanstveno-nastavno zvanje. Uvažavajući činjenicu da zakoni i pravilnici ne odgovaraju na sva relevantna pitanja, pokušali smo kroz popularnu internet formu: FAQ (učestalo postavljena pitanja ili “Frequently asked questions”) obuhvatiti nekoliko tema koje nisu pokrivene u prethodnim poglavljima. Lako je pretpostaviti da će se upravo ovaj dio priručnika najdinamičnije mijenjati od jednog do drugog izdanja ove publikacije. Nadamo se da će čitateljima biti od koristi pa ih molimo da daju svoj doprinos ovoj publikaciji postavljanjem novih pitanja, ali i nuđenjem svojih prijedloga za ovaj vodič kroz izbor u zvanja.

1. Postoji li lista domaćih A1 časopisa? Odgovor ovisi o području u koje se birate. U području humanističkih znanosti popisani su A1 i A2 časopisi. U ostalim područjima zakonom su propisane baze koje indeksiraju A1 publikacije i/ili karakteristike koje mora imati publikacija da bi se smatrala A1 publikacijom. Postojao je pravilnik Ministarstva znanosti i tehnologije kojim je utvrđena lista časopisa koji su se smatrali jednakovrijednim A1 publikacijama u svim područjima znanosti (link), ali je taj pravilnik novim pravilnikom (link) stavljen izvan snage (vidi poglavlje ARHIVA).

2. Čuo sam da “moji” (tijelo koje vrši izbor ili matični odbor) određeni časopis smatraju A1 časopisom. Mogu li se pouzdati u to? Ne možete. Nitko časopis ne može proglasiti ili smatrati A1 časopisom mimo zakona i propisa koji to reguliraju. Neprincipijelne odluke kojima se neki časopisi neformalno smatraju ili ne smatraju A1 časopisom nisu dobre niti pouzdane i vrlo su promjenjive, nestalne kao i mandati članova matičnih odbora. Neki časopis u određenom trenutku može postati ili prestati biti A1 časopis, potpuno neovisno o članovima povjerenstva, matičnom odboru te njihovim željama i mišljenjima (npr. časopis je dobio međunarodno uredništvo ili recenziju ili je uspio ući u indeksiranje određene relevantne baze).

3. Kako ću znati je li nešto “znanstveni rad” (molim ukratko!)? Je li nešto znanstveni rad najjednostavnije se može utvrditi procjenom je li ostvarena temeljna zadaća znanstvene djelatnosti. Temeljna zadaća znanstvene djelatnosti je stvaranje novih znanja primjenom znanstvene metodologije. Ako rad donosi nove znanstvene spoznaje (što uključuje i nove poglede na postojeće znanstvene spoznaje, nove, funkcionalnije i bolje sistematizacije, klasifikacije i sl.), može se s relativnom sigurnošću procijeniti da se radi o znanstvenom radu.

4. Mora li znanstveni rad imati “brojke i tablice”, tj. je li sve što ima “brojke i tablice” znanstveni rad? NE. Usprkos uobičajenoj praksi prosuđivanja radova i brojnim predrasudama, kvantitativna obrada podataka nije niti preduvjet niti garancija izvornog znanstvenog rada.

5. Koja je osnovna razlika između stručnog i znanstvenog rada (molim ukratko!)? Znanstvenim radom dolazimo do novih znanja (novih informacija koje podržavaju ili opovrgavaju teorijske modele, novih teorijskih modela, novog pogleda na postojeće spoznaje i nove organizacije postojećih spoznaja...) primjenom metodologije znanstvenog rada. Za znanstveni rad neophodno je imati dobar pregled postojećih spoznaja i istaknuti novi, izvorni znanstveni doprinos. Stručnim radom upoznajemo širu stručnu javnost o postojećim znanjima, ponekad s ciljem njihove primjene u praksi.

6. to to znači “primjena znanstvene metodologije”? “Primjena znanstvene metodologije” u najkraćim crtama odnosi se na postupke koji osiguravaju kvalitetu znanstvene spoznaje i na način komuniciranja znanstvene spoznaje. Znanstvena spoznaja mora zadovoljavati kriterije poput valjanosti, pouzdanosti i objektivnosti koji se provjeravaju nizom logičkih i empirijskih postupaka. Komunikacija znanstvene spoznaje uglavnom se odnosi na pravila koja osiguravaju provjerljivost i autorstvo (navođenje izvora, prikaz tuđeg i vlastitog doprinosa) i ponovljivost iznesenih spoznaja (replikabilnost; detaljno navođenje metode istraživanja koja osigurava da bilo tko na istom predmetu istraživanja dođe do istih, sličnih ili suprotnih zaključaka).

7. Koja je osnovna razlika između kvalitativnog i kvantitativnog istraživanja (molim ukratko!)? Kvalitativnim istraživanjem pokušava se utvrditi određeni fenomen ili zakonitost pomoću kvalitativne metodologije istraživanja koja se često oslanja na dubinski, racionalistički, fenomenološki pristup problemu i utvrđivanje individualnih specifičnosti (često uključuju idiografski pristup), u pravilu bez ili uz minimalnu kvantifikaciju fenomena. I ta istraživanja moraju zadovoljiti kriterije znanstvenoga rada. Postoje mehanizmi osiguranja valjanosti, pouzdanosti i objektivnosti nalaza čiju uporabu i rezultate treba demonstrirati u kvalitativnom istraživanju da bi se ono moglo smatrati znanstvenim. Znanstvenik pritom mora imati iznimna znanja i vještine koja su jednaka ili čak nadilaze znanja i vještine potrebne u kvantitativnim istraživanjima. Kvantitativno istraživanje primjenjuje kvantitativnu metodologiju znanstvenog rada i usmjereno je na kvantifikaciju predmeta istraživanja te utvrđivanje modela odnosa među istraživanim fenomenima. Modeli predstavljaju pravilnosti uz koja su vezana individualna odstupanja koja se tretiraju kao greška modela. Taj nomotetski pristup nije usmjeren na pojedinačnosti, nego na grupne rezultate i pravilnosti-zakonitosti (jedno od mogućih značenja riječi “logos”). Postoje detaljno razrađeni mehanizmi koji osiguravaju sve važne odlike znanstvenog rada (valjanost, pouzdanost, objektivnost, provjerljivost, ponovljivost) i koje je relativno lakše primijeniti (u usporedbi s kvalitativnim istraživanjima). Taj pristup najčešće ima zamjerke vezane uz mogućnost kvantifikacije fenomena (tom problematikom bave se teorije mjerenja, koje imaju svoje specifičnosti u različitim znanstvenim područjima) i uz problem sklonosti površnom, usko specijaliziranom, kontroliranom, ali ponekad artificijelnom pristupu predmetu istraživanja.

8. Kako se mjeri znanstveni doprinos autora, časopisa ili institucije? Problematikom mjerenja znanstvenog doprinosa bavi se scietometrija. Najčešće se koristi pri odlučivanju o dodjeli projekata i sredstava za znanstveni rad (financijer želi dodijeliti sredstva onima koji ih mogu svrhovito realizirati) ili pri odlučivanju o napredovanju u zvanjima. Pritom se najčešće koriste bibliometrijski pokazatelji. Znanstveni doprinos autora najčešće se utvrđuje indeksom citiranosti (citation index) koji je utemeljen na ideji da veći znanstveni doprinos ima autor čiji su radovi češće citirani. Pri tome se na različite načine vrednuju autocitati (radovi u kojima autor citira vlastite radove), vanjski citati i sl. Na sličan način može se utvrditi indeks citiranosti pojedinog rada. Znanstveni doprinos časopisa najčešće se vrednuje preko čimbenika odjeka (“impact factor”) koji se temelji na polazištu da veći znanstveni doprinos imaju časopisi čiji se radovi češće citiraju. Znanstveni doprinos institucije najčešće se određuje različitim sustavima rangiranja znanstveno-istraživačkih ustanova. Ti sustavi u različitoj mjeri i na različit način kombiniraju prije navedene pokazatelje uz brojne druge pokazatelje (npr. broj zaposlenih nobelovaca itd.). Najpopularnija je tzv.  angajska lista. Manja sveučilišta rangirana su na drugim listama koje obuhvaćaju veći broj sveučilišta poput SIR (SCIMAGO INSTITUTIONS RANKINGS) Global Ranking koji prikuplja podatke iz SCOPUS baze znanstvenih publikacija.

9. Kako mogu utvrditi je li publikacija u kojoj želim objaviti rad indeksirana u CC bazi i u bazama iz kojih se izračunava indeks citiranosti “Science citation index”? Ukoliko želite provjeriti je li rad objavljen u publikaciji koja je indeksirana u CC (Current Contents), SCI (Science Citation Index), SCI-E (Science Citation Index Expanded), SSCI (Social Sciences Citation Index), AHCI (Arts & Humanities Citation Index) i ostalim bazama Thomson-Reuters izdavača, to možete učiniti na stranici s ovom poveznicom: http://science.thomsonreuters.com/mjl/ Predlažem da zbog neujednačenog pisanja naslova publikacija u bazama koristite pretraživanje po ISSN/ISBN broju publikacije.

10. Kako mogu utvrditi vlastiti indeks citiranosti ili indeks citiranost pojedinoga mog rada? Različite baze i pretraživači nude izračun indeksa citiranosti autora, publikacije i sl.

1. Komercijalni sustavi: Indeks citiranosti najčešće se poistovjećuje sa “Science citation index” što je komercijalni proizvod Thompson-Reuters izdavača koji izdaje i različite inačice tog indeksa primjerene različitim područjima znanosti poput SSCI (Social Sciences Citation Index), AHCI (Arts & Humanities Citation Index), itd. Podacima možete pristupiti preko ISI Web of Knowledge poveznice:http://www.isiknowledge.com/ Drugi izdavači također nude izračun indeksa citiranosti iz publikacija koje indeksiraju. Npr. Elsevier nudi komercijalnu uslugu vezanu uz “SciVerse Scopus” bazu. Oba izdavača uvrštavaju u svoje baze publikacije brojnih drugih svjetskih izdavača, iako se može javiti sumnja da potenciraju vlastita izdanja. Elsevier preko Scopusa ima širu pokrivenost različitih publikacija i izdavača.

2. Sustavi otvorenog pristupa: S obzirom na to da nam često nije dostupna neka od navedenih komercijalnih usluga, moramo se osloniti na manje elegantna rješenja poput Google Scolar pretraživača koji ima najširu pokrivenost različitih publikacija i izdavača, što pak dovodi u pitanje razinu kvalitete radova i citata:

http://scholar.google.com

http://www.harzing.com/pop.htm (besplatan program koji automatizira neke opcije pretraživanja na istom izvoru podataka).

Treba imati na umu da se tako ne dobiva klasičan “Science citation index” jer se on računa samo iz radova objavljenih u publikacijama koje indeksira Thomson-Reuters. Klasičan Science citation index u pravilu je manji, posebno ukoliko ste u većoj mjeri citirani u izvorima koji nisu indeksirani u Thomson Reuters bazama, a obuhvaća ih Google Scollar pretraživač.

11. Kako mogu utvrditi čimbenik odjeka (“impact factor”) publikacije u kojem namjeravam objaviti rad? Čimbenik odjeka (“Impact factor”, IF) izračunava se svake godine za časopise indeksirane u Journal Citation Reports (JCR; Izdavač Thompson-Reuters) i predstavlja mjeru citiranosti radova objavljenih u časopisu. Časopis s boljim omjerom citata i broja radova objavljenih u časopisu ima veći IF, pa se to povezuje i s većim znanstvenim utjecajem ili doprinosom. Do podatka o IF časopisa može se doći preko komercijalne usluge Web of Science – ISI Web of knowlidge (link). Također, časopisi često navode svoj IF na web stranicama časopisa, pogotovo ako je on takav da se njime mogu pohvaliti (primjer). Svojevremeno je na web stranicama časopisa Croatian Medical Yournal osvanuo usporedni prikaz IF hrvatskih časopisa u periodu od 2001. do 2006. prikazan u Tablici 1: Čimbenik odjeka hrvatskih časopisa od 2001. do 2006.

Tablici 1: Čimbenik odjeka hrvatskih časopisa od 2001. do 2006.

U narednim tablicama (Tablica 2 i 3) navedeni su indeksi citiranosti za izdanja u Hrvatskoj iz 2010. godine.

Tablica 2: Čimbenik odjeka za 2010 iz JCR (Journal Citation Reports): Social Science Edition (SSCI)

Tablica 3: Čimbenik odjeka za 2010 iz JCR: Science Edition (SCI)

Mogućnost određenog izračuna čimbenika odjeka (IF) za veći broj publikacija koje ne moraju biti indeksirane u Thompson-Reuters bazama daju i otvoreni sustavi poput:

- http://scholar.google.com

- http://www.harzing.com/pop.htm (besplatan program koji automatizira neke opcije).

12. Zašto mi urednici/recenzenti učestalo odbijaju radove s napomenom da nisam citirao suvremene i relevantne izvore? Možda zato što ne citirate suvremene i relevantne izvore. Ukoliko smatrate da ste se ipak potrudili da vam se to ne može prigovoriti, postoji mogućnost da niste citirali novije radove iz publikacije u kojoj pokušavate objaviti članak ili niste citirali radove recenzenta. Tada odbijanja nemaju veze s kvalitetom vašeg rada, nego sa žalosnom posljedicom brutalne primjene scientometrijskih kriterija kojima se vrednuju časopisi i rad pojedinih znanstvenika. To nije praksa kvalitetnih časopisa s kvalitetnom uredničkom politikom. Iako bi bilo pohvalno suprotstaviti se takvoj praksi, mnogi po liniji manjeg otpora u rad ciljano unesu suvremenije (zadnje dvije godine) citate iz časopisa u kojem pokušavaju objaviti rad i citiraju radove koje im predloži recenzent u postupku recenzije. Nije teško razumjeti takvu odluku kada znate da pri odlučivanju važete između principijelnosti i zadržavanja vlastitog radnog mjesta koje uvjetuje da objavljujete radove što brže i u što većem broju.

13. Zašto mi povjerenstvo nije vrednovalo rad iz društvenih znanosti koji je napravljen temeljem moje disertacije? Zato jer su se u prosudbi pogrešno vodili odredbama iz pravilnika koji je stavljen izvan snage (Minimalni uvjeti za izbor u znanstvena zvanja, Narodne novine br.: 38 11.04.1997.) Pogledajte poglavlje ARHIVA.

6. ARHIVA

Gotovo svaki novi zakon, odluka ili pravilnik imaju svoje prethodnike čije odredbe u pravilu stavljaju izvan snage. Do problema dolazi kada odredbe iz prethodnih zakona, odluka i pravilnika ostaju živjeti u svijesti ljudi koji pišu izvještaje za izbor u zvanja i nakon što su neke nove odluke, zakoni i pravilnici doneseni. U ovom poglavlju bit će navedeni neki zakoni, odluke i pravilnici koji su stavljeni izvan snage novim zakonima i pravilnicima, a čije se odredbe još uvijek neopravdano znaju koristiti pri vrednovanju u postupcima biranja u zvanja:

Minimalni uvjeti za izbor u znanstvena zvanja Narodne novine br.: 38 11.04.1997. (link)

Neke odredbe ovog zakona još uvijek žive u “kolektivnoj svijesti” znanstvenika i nastavnika poput odredbe iz društvenih znanosti: “U znanstvene radove, potrebne za izbor u znanstveno zvanje ne računaju se znanstveni radovi u kojima je preko 50% integralni tekst iz magistarske ili doktorske disertacije i njezinih dijelova. “ Takve odredbe nema u zakonima i pravilnicima koji su kasnije stupili na snagu i stavili ove odredbe izvan snage.

Pravilnik o mjerilima vrednovanja časopisa i publikacija s međunarodno priznatom recenzijom, kao i s njima po vrsnoći izjednačenih časopisa i publikacija Narodne novine br.: 2 09.01.1997. (link)

Popis časopisa u ovom pravilniku neki još uvijek smatraju važećim popisom A1 časopisa iako je odavno stavljen izvan snage Pravilnikom o prestanku važenja Pravilnika o mjerilima vrednovanja časopisa i publikacija s međunarodno priznatom recenzijom, kao i s njima po vrsnoći izjednačenih časopisa i publikacija Narodne novine br.: 40 18.04.2002. (link)

7. DODACI

DODATAK 1. Primjer obrasca za praćenje osobnog statusa i plan razvoja u području znanstvenog rada

Ustanova koja ima precizno definiranu strategiju razvoja, mora pratiti vlastiti napredak prema mjerljivim pokazateljima razvoja. Primjereni pokazatelji znanstvenog razvoja uglavnom su razrađeni primjenom različitih scientometrijskih kriterija. Ustanovi preostaje samo osmisliti obrazac kojim će prikupljati te podatke i koji će biti dovoljno poticajan za razvoj aktivnosti na individualnom i grupnom (suradničkom) nivou. Na kraju ovog Vodiča nudimo primjer takvog obrasca koji može biti koristan nastavnicima u sagledavanju i prezentaciji njihovih osobnih postignuća (posebice za situacije izbora u zvanja), ali i pri promišljanju njihove individualne strategije razvoja.

Osobni status i plan razvoja znanstvenog rada

Ime i Prezime

ŽIVOTOPIS

- Ispunite europski format životopisa (ECV) na Europass stranicama pomoću web aplikacije ili pomoću predložaka. Primjeri ispunjenih životopisa i upute nalaze se na ovoj stranici: (link)

Vaš ispunjen Europass životopis pošaljite uz ovaj dokument elektronskom poštom.

PREDLOŽAK ZA IZVJE ĆE O ZNANSTVENOJ, NASTAVNOJ I STRUČNOJ DJELATNOSTI

- Navedite naslov teme i godinu doktorskog rada (ako niste doktorirali – diplomskog ili magistarskog rada).

- Navedite u kojem ste zvanju i kojeg datuma ste imali izbor u to zvanje. Navedite je li to bio prvi izbor, reizbor ili izbor u više zvanje.

- Navedite svoj matični broj znanstvenika

- Navedite link na stranice Hrvatske znanstvene bibliografije na kojem su prikazani

- Vaši radovi:

http://bib.irb.hr/lista-radova?autor=xxxxxx <- umjesto xxxxxx – matični broj znanstvenika

A. ZNANSTVENA DJELATNOST

1. Znanstveni radovi

Citiranost

1.1.b Citiranost autora prema GoogleScolar (slobodan pristup, najšira pokrivenost, PoP program):

Ukupan broj radova koji su citirali Vaš rad:________

Od toga autocitati (Vi ste citirali svoj rad):________

Indeks citiranosti (h):

Citiranost u relevantnim bazama:

1.1.a Citiranost autora prema SCI:

Ukupan broj radova koji su citirali Vaš rad:________

Od toga autocitati (Vi ste citirali svoj rad):________

Indeks citiranosti (h):

1.1.b Citiranost autora prema SCOPUS/SciVerse:

Ukupan broj radova koji su citirali Vaš rad:________

Od toga autocitati (Vi ste citirali svoj rad):________

Indeks citiranosti (h):

1.1.c Broj objavljenih radova u publikacijama indeksiranim u:

CC__________________ (navesti broj i redni broj tih radova iz kasnijeg popisa radova)

SCI__________________ (navesti broj i redni broj tih radova iz kasnijeg popisa radova)

SCI Expanded __________________ (navesti broj i redni broj tih radova iz kasnijeg popisa radova)

SSCI__________________ (navesti broj i redni broj tih radova iz kasnijeg popisa radova)

AHCI__________________ (navesti broj i redni broj tih radova iz kasnijeg popisa radova)

1.1.d IF (Iimpact-factor) časopisa u kojima ste objavili radove (navesti časopise i njihove IF koje možete provjeriti na web stranicama samog časopisa; ako nije naveden, vjerojatno se ne računa za taj časopis).

Časopis:____________________ IF=____.

Časopis:____________________ IF=____.

Časopis:____________________ IF=____.

(...)

Publikacije prema njihovoj vrsnoći:

Navedite koliko imate A1, A2 i A3 publikacija i njihove redne brojeve iz popisa pod točkama od 1.2. do 1.8.

A1 publikacije: koliko:______; pod rednim brojevima:____________________________

A2 publikacije: koliko:______; pod rednim brojevima:____________________________

A3 publikacije: koliko:______; pod rednim brojevima:____________________________

U narednim elementima bibliografiju podijelite na period prije zadnjeg izbora u zvanje i nakon zadnjeg izbora u zvanje. Upišite sve radove (za ovaj dio ne vrijedi ograničenje do kalendarske 2010. godine). Pobrišite one elemente u kojima nemate navedenu vrstu publikacije ili aktivnosti.

1.2. Knjiga

1.2.1.

1.2.2.

1.2.3.

(...)

1.3. Poglavlje u knjizi

1.3.1.

1.3.2.

1.3.3.

(...)

1.4. Znanstveni rad objavljen u časopisu

1.4.1.

1.4.2.

1.4.3.

(...)

1.5. Znanstveni rad recenziran, objavljen u zborniku radova s međunarodnog znanstvenog skupa

1.5.1.

1.5.2.

1.5.3.

(...)

1.6. Znanstveni rad, recenziran, objavljen u zborniku radova s domaćeg znanstvenog skupa

1.6.1.

1.6.2.

1.6.3.

(...)

1.7. Urednik znanstvenog zbornika ili knjige

1.7.1

1.7.2

1.7.3

(...)

1.8. Znanstveni popularizacijski članak (objavljen u popularnim periodičnim izdanjima, bez recenzija)

1.8.1

1.8.2

1.8.3

(...)

2. Projekti

1. Voditelj međunarodnog projekta

2. Voditelj domaćeg projekta

3. Aktivno sudjelovanje u realizaciji znanstvenih projekata (novaci, suradnici na projektu i sl.)

3. Pozvana predavanja na znanstvenim skupovima

Pojašnjenja:

Ovdje svrstajte predavanja za koja ste dobili poziv organizatora i plenarna predavanja (pri slanju materijala za izbor u zvanje potrebno je navedene pozive priložiti uz ostale materijale). Ako je skup bio znanstveno-stručni, a izloženi rad bio stručni (nije koristio znanstvenu metodologiju i iznio nove znanstvene spoznaje i sistematizacije, već samo primjenu postojećih spoznaja), ta sudjelovanja razvrstajte u kategoriju C – stručna djelatnost. Svoje sudjelovanje rasporedite u naredne kategorije:

1. Pozvana predavanja na međunarodnom ZNANSTVENOM skupu

2. Pozvana predavanja na domaćem ZNANSTVENOM skupu

3. Ostala javna ZNANSTVENA predavanja (npr. Festival znanosti i sl.)

4. Ostala sudjelovanje na znanstvenim skupovima

Pojašnjenja:

Ovdje se ubrajaju obična predavanja (samo sudjelovanje izlaganjem na sekciji, uključujući i okrugli stol, poster sekcije i sl). Ako je skup bio znanstveno-stručni, a izloženi rad bio stručni (nije koristio znanstvenu metodologiju i iznio nove znanstvene spoznaje i sistematizacije, već samo primjenu postojećih spoznaja), ta sudjelovanja razvrstajte u kategoriju C – stručna djelatnost. Svoje sudjelovanje rasporedite u naredne kategorije:

1. Sudjelovanje na međunarodnim skupovima

2. Sudjelovanje na domaćim skupovima

5. Znanstvena društva (navesti funkciju)

6. Urednik znanstvenog časopisa

7. Član uredničkog odbora znanstvenog časopisa

8. Član znanstvenog ili programskog odbora znanstvenog skupa

9. Znanstvena nagrada/priznanje

10. Gostujući znanstvenik

11. Recenzent znanstvenog rada (navedite koliko recenzija i u kojim publikacijama)

12. Ostale znanstvene aktivnosti

B. NASTAVNA DJELATNOST

1. Program i uvođenje novih predmeta

- dodiplomska nastava

- poslijediplomska nastava

- Otvaranje, ustrojstvo i organizacija novih laboratorija, vježbališta, praktikuma i sl. (nabava i instalacija opreme osobnim angažiranjem)

2. Autorstvo i suautorstvo udžbenika (knjige. . .)

3. Autorstvo i suautorstvo skripata

4. Autorstvo internih skripata

5. Mentorstvo i podizanje znanstvenog podmlatka, posebno:

- diplomskog rada

- magistarskog rada

- doktorskog rada

6. Poslijediplomska nastava (predavanja, vježbe, seminari...)

7. Dodiplomska nastava (predavanja, vježbe, seminari. . .)

8. Osnivanje i operacionalizacija novih studija

9. Osnivanje i operacionalizacija novih odjela, centara, škola

10. Osnivanje i operacionalizacija ljetnih škola, tečajeva

11. Nastavni članci

12. Prijevod udžbenika (urednik, autor, suautor)

13. Gostujući nastavnik

14. Ostale nastavne djelatnosti

C. STRUČNA DJELATNOST

1. Knjiga, poglavlje u knjizi

2. Rječnik

3. Stručni rad objavljen u međunarodnom časopisu

4. Stručni rad objavljen u domaćem časopisu

5. Stručni rad objavljen u zborniku radova, s međunarodnog znanstvenog ili stručnog skupa

6. Stručni rad objavljen u zborniku radova s domaćeg stručnog skupa

7. Sudjelovanje na međunarodnom stručnom skupu

8. Sudjelovanje na domaćem stručnom skupu

9. Rad na popularizaciji struke

10. Istraživačka i razvojna postignuća

- patenti, otkrića (prihvaćeni)

- tehničko unapređenje

- novi proizvodi

- novi soj, sorta, vrsta

- razvoj i izgradnja novih laboratorija

11. Stručni projekt (Priznaje se voditeljstvo. Dokumentacija dostupna.)

- nova proizvodnja

- tehnička dijagnostika opreme, strojeva

- građevine

- programski paketi za računalo

- elaborati, ekspertize

12. Stručna društva, radne grupe (navesti funkcije)

13. Član stručnog ili programskog odbora stručnog skupa

14. Stručna nagrada/priznanje

15. Ostale stručne djelatnosti

GAP ANALIZA CILJEVA I POSTIGNUĆA

( to sam postigao i što želim postići?)

1. Kojeg datuma (mjeseca) Vam ističe rok od 5 godina nakon zadnjeg biranja u zvanje? Asistenti mogu napisati do kojeg datuma trebaju steći uvjet za biranje u zvanje docenta.

2. U koje zvanje te u kojem znanstvenom području, polju i grani namjeravate biti birani na narednom izboru u zvanje?

3. Navedite sve uvjete koji moraju biti zadovoljeni za izbor u zvanje koje ste si postavili kao cilj.

4. Navedite koje od navedenih uvjeta imate zadovoljene (potkrijepite podacima iz popisa znanstvene, nastavne, stručne i/ili umjetničke djelatnosti).

5. Navedite koji uvjeti Vam nedostaju.

6. Navedite kratkoročne (do godine dana) aktivnosti koje namjeravate poduzeti kako biste ispunili nedostajuće uvjete ili ispunili uvjete za biranje u viša zvanja. Navedite konkretne aktivnosti, navedite što će Vam poslužiti kao pokazatelj uspješnog provođenja aktivnosti i zadataka, navedite rokove...)

7. Navedite dugoročne aktivnosti koje namjeravate poduzeti kako biste ispunili nedostajuće uvjete ili ispunili uvjete za biranje u viša zvanja. Navedite konkretne aktivnosti, navedite što će Vam poslužiti kao pokazatelj uspješnog provođenja aktivnosti i zadataka, navedite rokove...)

Pri ispunjavanju ovog osobnog razvojnog plana imajte u vidu da će on predstavljati polazište za financiranje Vaših aktivnosti.